Rychnov 31

Třetí  pamětní kniha  rychnovské fary , založená v roce  1876  XVIII farářem  P. Antonem Joh. Felgerem při jeho odchodu z Rychnova.
Pamětihodnosti začínají  nástupem  nového XIX. faráře  rychnovského P. Franze Krupičky roku 1877 a sahají až do  {roku 1935}

{kronika má asi 360 stran   / 2.kronika měla 562 str., první  asi 200/

				L J Ch
   {Laudetur Jesus Christus- Buď pochválen   Ježíš Kristus }

			R o k 1877
viděl jsem při kanonické vizitaci 17. června 1883  Fr, Demel,  starší kanovník
 
P. František Krupička, nar. 11. června 1827 ve Všejanech . ordinován 25.července 1852, byl kaplanem v Mčeli{Mcelech u Nymburka}, Ruprechticích, Loukově,  Č.Dubu  a od 1. října 1871 administrátor  v duchovních a světských záležitostech v Jablonci {u Mimoně}za odcházejícího faráře  Rechziegela Dne 8. února byl schválen jako farář v Rychnově.
Jeho prvním kaplanem byl P. Adalbert Kundt. , neboť P. Schwertner po příchodu p. faráře přesídlil do Sloupu. 
Na P.Kundta si stěžoval už p. děkan  Felger, míra byla dovršena za tohoto p,. faráře., když vystoupil z katolické církve a přestoupil ke starokatolictví .Důvod k tomu byl v každém případě strach z trestu, který mohl očekávat za své jednání s jednou dívkou z Pulečného,.Odešel do Německa, oženil se s onou dívkou a ale vrátil se zase zpět,žil v Pulečném  u svého  tchána kde musel vykonávat ty nejnižší práce dokud si nevytvořil  postavení. Jeho nástupcem byl  P. Johann ‚Žďárský  z Bukoviny u Turnova, narozený 19. června  1848, ordinován 25. července 1871a byl od 9. let studijním kolegou  pozdějšího zdejšího faráře Johanna Bernarda.
											pag.2

V roce 1881 byl P. Žďárský  přeložen do Č. Dubu  a jeho nástupcem  byl P. Augustin Švoba, narozený v Sobotce 1. ledna 1843  a byl ordinován spolu se svým pozdějším farářem  Johannem Bernardem 23. července 1870.
   Za pana faráře Krupičky se jen málo opravovalo, , důležitý byl v roce 1883 konaná biskupská  vizitace a biřmování, pan biskup  dr.  Emanuel  Schöbel  byl co nejslavněji  přivítán,  zanechal ale jak u duchovenstva, tak  u obyvatelstva nanejvýš nepříjemnou vzpomínku, v kostele  káral  velmi mnohé, často maličkosti,  a to před lidmi, což ranilo p. faráře velice a protože mu kromě toho dělal předhůzky i v domě, zapůsobilo to na zdraví p. faráře  velmi neblaze.Od té doby nespal, plakal za svůj  svůj jinak dobrý apetit,  pročež říkal p. farář“pan biskup může  mi vyčistit žaludek,  mě ho ale vyčistil špatně,  protože od vizitace  jsem ztratil veškerý apetit. ů Rovněž se  říkalo v Rychnově, že  pan biskup dal panu faráři  smrtelný úder. 9. srpna podlehl svým bolestem.Pohřeb byl velice slavnostní. Všechny zdejší spolky , jakož i velkém množství lidu , okolo 40. kněží  se zúčastnilo jeho pohřbu a dali svědectví jak milý  a drahý jim zesnulý byl. Jeho  srdečnost ke každému,  byla pověstná. 
Ať odpočívá v pokoji. 
											pag.3
   				Výkaz
 	  ročních poplatků z nadací pro rychnovského p. faráře

Č	Fundátor	datum.	č.	druh	obnos

zl.	  

kr	výnos
bez daně	výnos	po zdanění		
							k.m.	rak.č.	stříbro	bankovky	
	P.Josef Michálek,  Rychnov	1.8.
1729		soukr.dluž úpis	280		10				
	A Hoffmann Rychnov	15.1.1768		  „	100				3		
	P.Josef Wenzl,
Bělá p.B.	11.1.  1768		„	24			54			
	Jos.Wenzl Rádlo	  „		„	100				3		
	K.Bittner, Rádlo	10.12.1869		„	 50				1,30		
	F.Preissler, Rychnov	10.8.   1829		„	200		6				
	A.Preissler, Rychnov	30.8.   1830		„	500				13,30		
	F.Preissler, Rychnov	15.12.  1835		„	48		1,30			
	
	K.Hübner, Rychnov	19.12    1835			60		2				
	J.Maschke, Rychnov	22.4. 1837		„	100				3		
	A.Vogt, Rychnov	29.5.  1837		„	50				1,30		
	I.Schütz,	10.8.  1839		„	200		6,40				
	 Suma 						27,4		25,30		
	 v rak. měně						28,42		10,71		
	Dohromady								39,13		
											
	J.Hübner, Rychnov	5.11.   1856		v bankovkách	560				20,61		
	K.Hübner, Rychnov	16.1   1871		„	80				3,60		
	F.Schöffel, Rychnov	27.12 1841		„
	200				7		
	M.A.Wenzel  Rychnov	13.1.  1855		„	200		16,9		6,67	39	
	J.Schöffel,   Rádlo	13.6.  1856		„	10				3,33		
	A.Hofmann
Rychnov	25.6.  1856		„	53	60			1,93		
	M.A.Masch-ke,Rychnov	20.2.  1858		„	119				3,57		
	přenáší se 								46,71	39,24	
										      pag.4	
	A.Berndt,   Rychnov	20.2.  1858		č,57712  život.renta	239				 7,91		
	F.Samuel,  Rychnov	2.12. 1861		„	97				3,10	12,18	
	L.Seiboth,  Rychnov	15.6.1869		„	100				3,43		
	I.Masopust, Pulečný	27.3.1856		č.16978
život.renta	50			1,66 ½			
	F.Neuber, Hor,Litvínov	31.101857		„	60			1,80			
	A,Schöffel, Rychnov	2.11.1859		„	80			2,80			
	F.Maschke,  Rádlo	30.1. 1853		„	100			3,531/2			
	A.Wenzel
Žibřidice	13.9.1861		č.16976	50			1,67			
	J.Polák   Rychnov	20.9.1867		č.1866	26	25	0,16	0,18	0,55	0,15	
	F.Wenzel  Rychnov	10.9. 1873		č.34223	300				13,80		
	J.Schmied  Pulečný	20.7. 1882		č.39004	50				1,80		
	Dohromady								25,39	51,57	
	k tomu u soukromníků										
	dohromady v Rychnově									39,13	
	celkem 								116,zl.	09 kr.	
	M.A.Müllerová Rádlo	15.9.1872		č. 26851
renta ve  stř.	400				10		
										   pag. 5	
	Rádelská kaple										
	M.A.Hofman   Rádlo	12.8. 1839		soukr.dlužní úpis	95			3,51			
	M.A.Wenzel Rádlo	5.5. 1841			120		5,15				
	E.Hübner 	31.1.1844			100			2,30			
	celkem v r.m.						5,15 5,51	6,21
2,67			
	dohromady 						8 zl. 	18.kr.			
	A.Wenzel  Rádlo	20.6. 1854		č.57712 renta v bank.	100			4,25			
	F.Hübner,  Rádlo	30.9. 1855		„	35			1,50			
	J.Wenzel   Rádlo	22.121861		„	122			5,17		9,17	
	J.Hartig,  Rádlo	6.6.  1860		„	130		9,66				
	J.Weiss	31.1.  1862			100		4,9				
	J.Hartig	13.8.  1862			50		2,2 1/2				
	K.Demuth, Rádlo	„			100		4,5				
	M.A.Lang, Rádlo	13.10 1864			100		4,5				
	B.Hübner, Rádlo	16.2. 1867			800		30,40				
	K.Hübner, Rádlo	10.8  1869. 			160		6,59				
	S.Waller	12.7. 1869			150		6,16				
	celkem 							56,30 ½		9,17	
	od soukr.									8,18	
	dohromady							56,30 ½		17,35	
	M.A.Lang	10.10.1871		č.50063   montan.renta	150					5,0	
	M.A.Müller	13.9.1872		č.23676 renta ve stř
č.12793 lotto	2506  

	35

		56,38
		33,86	
	F.Hübner	30.9.1855		č.16437 záp.	11	60		0,41			
	Dohromady v Rádle							169 zl 	80 ½ kr		

Přezkoušení kostelních účtů ve Svijanech 10. ledna 1884      Kubín														pag. 6
Do    rychnovského hřbitova  se dá vejít dvěma bránami a jedněmi dveřmi.Do roku 1883 byla jen jedna brána, ta u misijního kříže dlouhé roky nebyla, stejně jako dveře  Hřbitov, to nebylo, místo klidu , míru , proto rozhodl administrátor Augustin Švoba sbírkou  dobrovolných peněžních příspěvků opatřit bránu a dveře , což se mu také poštěstilo, dát hřbitovu 
náležitý klid.Na hřbitově byly odcizovány květiny z hrobů,protože dnem i nocí byl otevřený.  Přišla nová brána  a nové dveře kostelní hlavní dveře , obě  čelní okna  a dvě sochy ve výklencích na přední straně  byly nyní natřeny.- Díky Bohu  administrátor nemusel dlouho sbírat, našli se dobrodinci, kteří rádi přispěli , Dobrodinci na dobrou věc jsou následující:
č.p.	jméno	povolání 	místo	zl.	kr.	poznámka	
81	Peukert Anton	kupec	Rychnov	 5			
80	Augustin Švoba	administr.	„	 1			
88	Josef Maschke	sklář.faktor	„	 1			
155	Franz Seiboth	mlynář	„	 1			
179	Franz Seiboth	sedlák	„	 1		nezaplatil	
169	Wilhelm Bayer	skl.faktor	„	 1			
77	Zappe	hostinský	„	 	50		
79	Anton Hofmann 	 „	„		5 50		
75	Josef Lindner	obchodník	„		50		
40	Sebald Rössler	skl.faktor	„		 50		
54	Josef Peukert	kupec	„		50		
38	Franz Preissler	obchodník	„		50		
237	Josef Maschke	předák	„		50		
364	Wilhelm Bibel	skl.faktor	„		50		
214	Eduard Lindner	malíř	„	1			
220	Anton Wenzel	„	„		50		
194	Franz Hofrichter	tov. -dózy	„	1			
363	Ignaz Müller	malíř	„	1			
177	Karl Hofrichter	obchodník	„	1			
188	Anton Schöffel	„	„	1			
68	Franz Pietsch	hostinský	„		50		
70	Augustin Lucke	obchodník	„	1			
	přenos			21	50	
    pag. 7	
406	Eduard Podlipný	říd. učitel	Rychnov		50		
406	Johann Schlafmann	učitel	„		50		
170	Maria Kletchková	učitelka	„	1		nazaplac.	
188	Franz Simm	učitel	„		50		
-	Josef Wenzel	skl.faktor	„	1			
51	Josef Maschke	obchodník	„	1			
-	Vinzenz Peukert	-	„	1			
-	Josef Schmied	obchodník	Pulečný		50		
21	Augustin Lang	sedlák	Rychnov	1			
22	Franz Sense	mlynář	„	1			
268	Augustin Blaschke	obchodník	„	1			
265	Franz Sedlák	mlynář	„	1			
263	Josef Waller	papír.mlynář	„	1			
1	Franz Sprenger	mlynář	„	1		nezapl.	
-	DrGamriger	lékař	„	1			
	Vinzenz Schmidt	sedlák	Pulečný		50		
	Josef Ullrich	předák	Rychnov	1			
123	Franz Hartig	koželuh	„		50		
	Franz Preissler		„	1			
	Ignaz Preissler	obchodník	„		50		
312	Anton Preissler	sedlák	„		50		
54	Anna Peukertová	manž.obchod	„	1			
	Josef Wawřich		„		60		
406	Alfred  Seipel	učitel	„		50		
	  suma			40	60		
	Ještě nezaplatili:						
	Franz Seiboth			1			
	Marie Kletschková			1			
	.Sprenger			1			
	  Příjem:			37	60		
	Brána a dveře s kováním dle účtu:			27	70		
	 visací zámek				60		
	kříž.obraz snětí a vrácení			2	50		
	nátěr soch podle účtu Klempner			1	50		
	   celkem			32	30		
	   zůstatek			  3	30		

									pag.8
Liberecký vikariátní úřade!
Vyřizujíce pod č, 368/1883 sem došlé podání rychnovského faráře Johanna Bernarda  dispensuje  se závazek na .mše sv. aplikovat  svátky redukované pro lid na základě  papežského svolení z 2. srpna 1882 , neboť roční příjem jmenovaného duchovního správce podle posledního přiznání z r. 1878 nedosahuje obnosu 441 zl. r.m.
Poznamenává se, že  tento dispens{úleva } platí do zpracování nové rychnovské přiznávací fasse.
Biskupská konsistoř Litoměřice 7. ledna .1884
							Řehák, gener. vikář
							Seifert, kancléř
Č.j. 1326
Libereckému vikariátnímu úřadu.
Na   dotaz   farního úřadu v Rychnově z 20. února 1884 pod č. 65 zprostředkovaný vikariátním úřadem se odpovídá , že zemřelý  farář Franz Krupička  inventář nezaslal biskupské konsistoři  a že tedy pravděpodobně nebyl zpracován.
Nezbývá proto nic jiného,  než vzít za základ  poslední zpracovaný inventář z r, 1855.
Biskupská konsistoř Litoměřice, 28. února 1884  
						Řehák,  Seifert, kancléř
										pag. 9
Veledůstojný farní úřade v Rychnově!
Jak vyplývá z přípisu ze 4. září t.r. č. 178, rychnovská umrlčí kaple  není vhodná k tomu,  aby se v ní konala mše sv. a tak Leopoldem Seibothem  a jeho vdovou Marií Annou Seibothovou  věnovaný a v liberecké spořitelně uložený obnos 59 zl. na opatření zvonu  do umrlčí kaple , kterýžto obnos  v přezkoušení kostelních účtů je přezkoušen jako vlastní nadace  a tak dlouho se bude uchovávat, dokud se nebude moci na umrlčí kapli dát onen zvon, nebo do opatření takového zvonu  se neukáže nutným. Přezkoušení kostelních účtů ve Svijanech  je právě   přípisem zdejšího úřadu  z 31. srpna 1876 č. 1113 poukázáno, aby se o tomto odkazu vedl  separátní účet.
Vysoký knížecí patronátní úřad v Sychrově, dne 14. září 1877
							Václav Žejdl, sekretář

										Č..2136
Libereckému biskupskému vikariátnímu úřadu.
S vyřízením tamního úředního přípisu z 24. března  t.r. byl biskupský vikariátní úřad  požádán o podnět, aby jakmile  přírůstek úroků z obnosu, věnovaného Leopoldem Seibothem na opatření zvonu do umrlčí kaple a složeného jeho vdovou M.Annou Seibothovou r. 1876 do liberecké spořitelny ve výši 59 zl. dosáhne  potřebné výše , aby se mohl opatřit zvon, harmonující s kostelnímu zvony a bude umožněno jeho umístění podle vyjádření rychnovského farního úřadu z 20. března t.r. č-82 na k tomu vhodnou věžičku umrlčí kaple toho se týkající poslední nařízení  ohledně legátu dojde neplnění a sdělení o tom bude postačovat.
Bisk. K. Litoměřice   , 3. duben 1884           
						Řehák  Seifert

Nové obsazení beneficia						pag. 10	
Úmrtím faráře Krupičky  uvolněnou faru  administroval podle jurisdikce zdejší kaplan Augustin Švoba od 9. srpna do 22. listopadu 1883
Na patronátu knížete Kamila Rohana  vládly už několik let  zvláštní poměry. Presentaci nevykonával patron, ale jeho rádce Josef Němeček,  farář a vikář v Loukově. Koho  knížeti řekl,  ten byl presentován. Ale bohužel nedálo se to zcela spravedlivě. Tak jsem v r. 1882 žádal o Loukovec, byl jsem nejstarším žadatelem a faru dostal bývalý kaplan  pana Němečka.
Po smrti  pana faráře Krupičky jsem byl já,  dva dny nato  kvůli pohřbu pana vikáře Leopolda Zumana v Mnichově Hradišti. Zde v přítomnosti  mnoha duchovních požádal mě pan vikář Němeček, abych šel do Rychnova, , neboť, jak myslel, mi  bude Rychnov slušet. V Rychnově jsem se nebyl podívat, protože jsem  v českém Jablonci  nebyl rád,a protože jsem si myslel: pokud nepožádáš o Rychnov, zůstaneš dlouho sedět v bídném Jablonci, tak jsem uvítal jeho vyzvání  a podal jsem si žádost o Rychnov.. 			
pag.11
22. listopadu  jsem byl konfirmován panem biskupem Schoebelem a 3 neděli  adventní  jsem byl slavnostně instalován. Jan Bernard, farář, XX. v Rychnově, narozený 21. března v Modřicích u Turnova, navštěvoval jsem školu v Modřicích, Všeni a Turnově, absolvoval nižší gymnasium v Mladé Boleslavi, vyšší gymnasium v Jičíně, dne 23. července jsem byl  dobrotivým biskupem Augustinem P. Wahallou ordinován. Rok jsem byl kooperátorem v Dlouhých Mostech, 1. října 1871 jsem přišel jako kaplan do Č.Dubu a zůstal jsem tam do 15.. února 1877. V této době  jsem byl dvakrát administrátorem v Osečné, Od 15. února 1877 byl administrátorem v Jablonci (u Mimoně) a od 4. července 1878 farářem tamtéž V té době byla téměř celá fara přestavěna, velký kostelní zvon přelit, opatřeny nové paramenty  a pole změněna ve vzorové hospodářství.
Další  životní  příběhy jsou obsaženy v pamětní  knize  jablonecké fary/Liber Memorabilium Parochiae Jablonecensis/
 V Rychnově  jsem úspěšně vedl spolek pro  uctívání nejsvětějších oltářních svátostí, opatřil jsem novou lampu na věčné světlo,které nyní svítí dnem i nocí. Koupil jsem plátno na rochety a  alby. S Boží milostí ke větší jeho slávě.
											pag. 12
Revidoval jsem při kanonické vizitaci  10. června 1884      Fr. Simm, bisk.venk. vikář

V roce 1884 byly opatřeny věžní hodiny  Zhotovil je hodinář Johann Prokeš v Sobotce  a stály 400 zl., obnos se získal ze sbírky, kterou podnikl P. Augustin Švoba v Rychnově Nejvíce přispěli: 
     Anton Peukert,  obchodník       50 zl
     Johann Bernard, farář               10 zl
     P. Augustin Švoba,                     5 zl
ostatní dobrodinci jsou dole poznamenáni.
Spolek nejsvětější oltářní  svátosti  daroval kostelu  fialovou kasuli.
   V roce 1884 zemřel 14. května  okresní vikář Franz Simm, arciděkan v Liberci, na jeho místo byl  jmenován Wenzel Kretschmer, farář a osobní děkan v Rochlicích
1884 byly 3 kalichy nově ozlaceny, náklady uhrazeny z kostelní pokladny 

				1885
   pro kostel byly opatřeny: 
     1.    pláštík  na ciborium   , dar paní Stützové  manželky nadlesního v Dobré Vodě 
2.	bursa  v ceně 5 zl
3.	fialové antipendium v ceně 15 zl.
4.	12 svícnů  od Kl. Neidhartové z Horního Slavkova / Schlagenwald  u Lokte/      v ceně 88zl  50kr
5.	křestní náčiní   v ceně 3zl 50 kr.
6.	2 konvičky se šálkem  v ceně 3 zl 50 kr.
pag.13
všechny věci byly opatřeny  na přání  právě zesnulé   Juliany Wenzelové jejími dědici.,pp. Antonem Peukertem  a Aug.Langem,  mlynářova žena paní Seibothová  darovala kostelu antipendium  v ceně 45 zl.. Sbírkou vdovy Marie Seibothové byla opatřena dvě antipendia pro postranní oltáře  za 60 zl.
K tomu přispěli:
Barbara Maschke 8 zl, Barbara Hofmann 2 zl., Marianna Waller 2,50 zl, Marie Preisler 2,50, Marianna Sammel 3 zl, Barbara Peukert 2,50 zl,  Klara Peukert 2 zl., Franziska Preisler 2 zl, Barbara Hofrichter 1 zl, Klara Appelt 1 zl., Franziska Rieger 1 zl.,Barbara Herein 50 kr, Klara Ullrich 30 kr., Barbara Hillebrand  50 kr., Katharine Hofmann 1 zl. p. Lindnerová 5 právě zesnulá  12 zl.,Klara Maške (Barbara Hartig) Amalia Waller 5 zl, Theresia Preisler 4 zl.,Anna M.Preisler 2 zl., Klara Preisler 1 zl., Juliana Masopust 1 zl.,Marianna Schmidt 1 zl., Anna Lang 1 zl., Franziska Sammel , Franziska Sense, Karolina Sense, Anna Sense , Maria Klemt, Johanna Schöffel 1 zl.,Josef a Franziska  Schöffel 1 zl., Marianne   30 kr, Magdalena Ullrich 30 kr., Antonia Waller 30 kr., Johanna Preisler 20 kr.,  Barbara Peukert 80 kr., Barbara Lang 20 kr., Marianne Seiboth 50 kr., Barbara Schöffel 30 kr., Johanna Schmied 70 kr., Marianna Ullrich 40 kr., M.A.Seiboth 2 zl.,
  celkem 73 zl.
Zbývajících 13 zl. jsem použil na obnovení mariánského oltáře , který jsem na vlastní náklady  nechal pozlatit, postříbřit a nově nalakovat Práci dostal velice nemocný pozlacovač  Andreas Lindner  za 65 zl.
											pag. 14

V roce 1884  byl nově vybudován plot k zahradě,  do chléva pro krávy byly dány fošny a chlév obit prkny,  zemědělský spolek  vysadil od školy do Kokonína alej.
Pan P. Švoba  byl 7. května 1885 jmenován administrátorem v Jeřmanicích a 20. tam přesídlil. Jako památka po něm zůstaly  kostelní vrata a věžní hodiny.
Zvláštním kostelním dobrodincem je pan Josef Maschke, malíř a  obchodníky s obrazy v Rychnově  ten nechal dvě venkovní sochy  u kostela a misijní kříž  a postní kříž  nechal renovovat, mariánský obraz  na mariánském oltáři  nově přemalovat  a opatřit pravým zlatým rámem za 50 zl.
   Spolek ke stálému uctívání nejsvětější svátosti oltářní v Praze (zvaný též spolek paramentů) daroval rychnovskému kostelu za rok 1885 bílé krásné mešní roucho v ceně  nejméně  jednosto  zlatých , prostřední kus je výšivka .z hedvábí, pro rok 1884 daroval spolek  fialovou kasuli v ceně asi 80 zl. rak.m.
											pag. 15
    Opis 							Č. 8721
  Veledůstojný farní úřade v Rychnově
Dne 9. srpna 1883 v Rychnově zesnulý farář P. Franz Krupička  odkázal podle testamentu  z 6. června 1883 pro rychnovský kostel obnos 200 zl., dále týž podle téhož testamentu  obnos 100 zl. na založení nadační mše  za spásu svou a svých rodičů. , přičemž se poznamenává,  že tyto odkazy  se mohou realizovat teprve po smrti hospodyně Marie Kyptové
O tom si dovolujeme  veledůstojný farní úřad zpraviti  a prosíme během 14 dnů o sdělení, zda tyto odkazy  se přijímají nebo odmítají.
    C.k. okresní soud v Jablonci  18,. srpna 1885.
						c.k. okresní soudce   Maschke, v.r.
Tyto odkazy byly farním úřadem podle přípisu  z 26. srpna 1885 č. 186 přijaty  s poznamenáním, že nadační list se přijímá s klausulí že užitek z nadace smí být faráři započítán do kongruy.
										pag. 16
		Stvrzenka
jíž  se potvrzuje, že podepsaný farní úřad  od  knížecího patronátu  přípisem ze 16. září t.r. č. 313 následující originální  nadační listin za účelem podání  v záležitosti  doplnění konruy  správně převzal  a sice  
9 nadaci pro farní kostel v Rychnově
P. Antona  Wenzela  z r. 1865
Johanna Putíka 	   1867
Leopolda Seibotha 	   1869
Franze Wenzela 	   1875
Josefa Schmieda 	   1882 
 6 o nadacích  u kaple v Rádle
Marie Anny Langové  z roku	1867
Josefa Demutha a Barbary Hübnerové z roku 1897
Barbary Hübnerové  z roku 	1869
Marie Anny Langové 	1871
Marie Anny Müllerové	1873

    Farní úřad v Rychnově 18. září 1885
						Johann Bernard, farář
											pag. 17
	Chudinská nadace biskupa  Leonharda
Poznámka ve spořitelní  knížce liberecké spořitelny zní:
Aby pro případ  ztráty  spořitelní knížky  se mohlo příslušné  konto  v knihách ústavu bez těžkostí najít,   žádají se  interesenti,  aby  si poznamenali číslo  své spořitelní knížky  
starší zněla na  chudinský fond  rychnovské farnosti  s kapitálem 418 zl. 3 kr. a měla v r. 1872 pokl.číslo 7241.
druhá   měla kapitál 463 zl.94 kr., fol. 4141 měla pokl.číslo 29731
V roce 1885  bylo vybráno jen 30 zl. úroků  a chudinské peníze  takto rozděleny:
   Rychnovští  chudí   dostali			35 zl.
   rádelští chudí				22,50
   pulečenští chudí				  8,50
   chudí z Klíčnova				  4,50
     „     z Mohelky				  1,50
                   dohromady			72 zl.
											pag. 18
			Opis				Č.j. 30/1886

	Veledůstojný farní úřade v Rychnově

V záležitosti odstranění postranních  emporií neboli postranních oltářů
Co se požadovaného odstranění  obou postranních emporií v kostele  dotýče, nedá se popírat, že slouží jen ke zkrášlení kostela  a z tohoto důvodu  nemá oddaný patronátní úřad  námitek proti odstranění postranních  kůrů.
Protože ale  empory byly svého času  zřízeny kvůli nedostatku prostoru v kostele a k většímu pohodlí  návštěvníků kostela, ukazuje se  že je radno  nutno, k jejich  odstranění  získat také souhlas přifařených obcí, aby se ulomil hrot  případné oposici  některých lidí 
knížecí Rohanský patronátní úřad  t.č. v Praze, 14. ledna 1886.
                                         A. Höbl, sekretář            

		Renovace Olivetské zahrady
V roce 1885 byla  Olivetská zahrada v Rádle renovována  za 93 zl. 90 kr. z úroků nadace Josefa a Ferdinanda Hübnerových na Olivetskou horu  
Renovaci zajistil  ctěný pan starosta  Anton Schöffel a chybějící obnos ve výši 14 zl. zaplatil ze svého.                   
        Účet:                                                                                           pag. 19
Ignaz Maschke za kamenné desky        14,32
kameník: 1 ½ dne á  2 zl                       3,00
1 nádeník     -„-    á  1,10                      1,65
malíř Josef Pörner                                  55,00
truhlář Johann Petrák                            27,75
ostatní práce                                         14,28
                dohromady:                         116 zl.

			Stavební práce na faře v Rychnově r. 1885
V roce 1885 pan stavitel Karnold  Václav v Sychrově  udělal následující stavební úpravy:
střecha  fary byla téměř celá nově pokryta šindeli –spotřebováno bylo 180 kop

			Vodovod
Vodovod byl přeložen ze sklepa na dvůr , přitom bylo  potřebí 20 nových rour , ostatní byly staré,l ale dobré.
Záchod je zcela nový  a tentokrát i prakticky zařízený.

			Neštěstí při pokrývání střechy
Střecha na  hospodářské budově  byla starými šindeli renovována. Při tomto pokrývání střechy  se stalo neštěstí, jeden tesař  spadl se střechy, zůstal ale viset na stromě takže kromě  otřesu to pro něj mělo zůstat bez následků

		3. nová antipendia Marie Kletschková  1885
Protože tři nová antipendia  pro postranní oltáře  jsou cenná, a aby se  šetřila a  udržela co nejdelší dobu čistá,  sbírkou mezi ženami jsem  sebral 30 z., předal jsem je zdejší industriální učitelce Marii Kletschkové která za tento obnos  koupila látku,  a bezplatně  zhotovila vyšívání, čímž se  sama stala vynikající dobrodinkou kostela, tato antipendia jsou podobná těm která  jsou v kostele .

		Suchý rok
Rok 1885 byl velice suchý. V Rychnově 6 týdnů  vůbec nepršelo . a déšť až do žní nebyl vydatný.. Senoseč  byla slabá, otavy málo. Druhý jetel zcela zklamal,  sklizeň obilí  byla přece průměrná, oves byl krátký a zcela  skrovný, naproti tomu brambory  se vydařily a byly  také velice dobré. Pro nedostatek krmení byl dobytek velice laciný, přitom ale ceny masa  značné vysoké. 1 kilo hovězího  60 kr. r.m.

		Posvícení
O posvícení 1885 měl kázání p. farář  Štajnygr{z Dl.Mostů} a pan vikář z děkan z Hodkovic Rochlic Wenzel Kretschmer celebroval velkou  mši.
                                      			                              			 pag. 21
		P. Švoba farářem
P.Augustin Švoba , dříve kaplan v Rychnově byl 1885 Jeho jasností knížetem Kamilem Rohanem  jmenován farářem v Jeřmanicích , byl o svátku sv Terezie konfirmován{potvrzen}a  ustaven poslední neděli po letnicích.

		P.Ign. Schreyer kaplanem
Na jeho místo přišel  do Rychnova P. Ignatius  Schreyer narozený v Kamenici 7. února 1857, ordinován 24. srpna 1882, dříve právě kaplane v Jablonném, Jílovém a Trmicích.

		Kotlíky na svěcenou vodu a  aspergile {kropenky}  pro Rychnov a Rádlo
Pro kostel v Rychnově a kapli v Rádle  jsem u p. Aloise Neidharta v Horním Slavkově u Karlových Varů , který pro kostel dodal kostelní lampy k největší spokojenosti , zakoupil:
2  kotlíky na svěcenou vodu s držadly po 3,50                7 zl.
2 malé aspergile {kropenky } po 1,20                                                  2,40
bednička                                                                         0,30
poštovné                                                                         0,42
objednací list  a poštovné za poslání peněz                       0,12
   celkem                                                                        10,24 zl

		Osvobození od poplatkového ekvivalentu
   opis    k č. 2061/1885 str.
  Panu Janu Bernardovi, faráři v Rychnově!
C.k. zemské finanční  ředitelství v Praze  svým výnosem ze dne 4. června 
                                                                                                           pag. 22
1885 č. 33476 vám  povoluje  osobní  osvobození  ze zaplacení poplatku za ekvivalent od dne úředního nástupu.
Poté co farář Bernard nastoupil  22. listopadu 1885 do úřadu,  a tak  také od tohoto dne  počínaje poplatek z ekvivalentu pro IV kvartál má odpadnout.Poplatkový ekvivalent se ale musí se zde vést v evidenci, a pro případ sedisvakance {uprázdnění fary} kvóta, na tuto dobu připadající se musí odvést interkalárnímu fondu  To se dává při vrácení opraveného platebního listu na vědomí.
C.k. berní úřad v Jablonci, 14. ledna 1886
                                   Ant. Adolf, berní úř.    N.N.-nečitelné jméno
 
Obecní zastupitelstvo v Rychnově
             1885,1886,1887

1.	voličský sbor:
 Ignaz Preisler, čp.     362
Anton Peukert   	81
Josef Preisler		1
Josef Peukert		54
Josef Ullrich		272
Karl Hofrichter	177  1 obec. radní
Franz Sedlak		257
August Preisler	301
										pag. 23
2.	voličský sbor
Sebald Rösler 	     čp	41
Franz Hartig		122
Franz Preisler		333
Josef Weis		245
Josef Ullrich		382
Josef Preisler		65
Anton Preisler		312
Franz Seiboth 		155
3.	voličský sbor
Josef Maschke       čp	237
Franz Lang		20
Franz Preisler		38
Josef Waller		255
Josef Schmidt		4
Franz Pietsch		68
Josef Schmidt		169
Ferdinand Lang	375
Za obecního starostu byl 14 hlasy zvolen Franz Pietsch, majitel hostince  č.68

		Obecní zastupitelstvo Rádlo
		1.voličský sbor
nadlesní Stütz, 	č.1
Anton Hübner,	144
Ignaz Lang		135
Ignaz Maschke	176
Franz Hartig		33
Anton Simon		4
										pag. 24
		2.voličský sbor
Gregor Schöffel, 	109
Franz Hartig		60
Josef Kundlatsch	256
Franz Ruffer		239
Anton Lang		193
Johann Kundlatsch	168
4.	voličský sbor
Anton Schöffel
W.Stracke	         č.239
Josef Lang		30
August Hillebrand	97
Anton Schöffel	165
Josef Maschke	33
   Obecním starostou byl zvolen  jednomyslně Anton Schöffel, hostinský a výrobce skla, řádný a spravedlivý muž

	Osvobození od okresních školních přirážek
Na podanou žádost následovalo následující rozhodnutí
								Č 3439/6
Veledůstojný pan P. Johann Bernard,  farář v Rychnově
c.k. okresní školní rada v Jablonci dne 30. dubna  1885 č. 3409 na základě  § 81 obec, zříz. pro Čechy pro rok 1881,1882,1882,1884 a 1885 v částce 6/63, 6/54,6/56,6/56,6/56zl. celkem 32zl 85kr. slovy dvaatřicet zlatých 85 kr.
										pag- 25
u c.k. berního úřadu v Jablonci k vaší  předepsané povinnosti  pozemkové daně  svoluje atd.
Jablonec, 2. listopadu 1885
				c.k.okresní hejtman Fischer v.r.

		Osvobození od okresní přirážky
na podanou žádost následovalo následující rozhodnutí
    Nejdůstojnějšímu panu P. Johannu Bernardovi ,faráři v Rychnově
										Č.j.231/BV/1883

Okresní výbor v Jablonci na svém kolegiátním zasedání 14, července  t.r.na vaši žádost, zaslanou okresnímu  hejtmanství se rozhodlo, vyplatit vám z okresní pokladny proti kolkuprostému potvrzení  za rok 1884 neprávem  zaplacené okresní přirážky per 13 zl.36 kr. a pro rok 1885  předepsané okresní přirážky  per 13 zl.36 kr. povolilo odepsati. 
	Okresní výbor Jablonec , 14. července 1883
					okresní starosta Jäkl

		Binace { sloužení  více mší v jednom dni jedním duchovním}
Jelikož jsem byl 7 týdnů bez kaplana,tak P. Augustin Švoba, administrátor v Jeřmanicích se souhlasem  nejd. konsistoře  v Litoměřicích, kvůli výpomoci v rádelské kapli  binoval  (podle papež. Quinq. fakt. z 9. července 1882)
										pag. 26
			Založen oheň
bylo to 24. dubna 1885   okolo 10  ½ hod v noci když právě všichni na faře šli spát,  tu čeledín Václav Zakouřil z Podháje-Modřic , který spal na půdě,  byl probuzen štěkotem malého psa, který spal s ním a zpozoroval, jak seno pod střechou hoří. Protože seno dobře nehořelo, umožnilo mu to oheň uhasit. Vzbudil služku, Annu Koškovou z Letařovic, která spala v chlévě u krav  a když oba přišli na seník, hořelo  podruhé . Když přišli dolů, aby vzbudili hospodyni, uviděli paliče  nejprve  jít pomalu , pak  běžet  přes louku ze vsi pryč.Neměli ale odvahu  aby ho sledovali. Následek toho byl,  nehledě na leknutí,  a neklidu po dlouhý čas,  že jsem se viděl nucena  všemožně zabezpečit.
Jak se později ukázalo, - byl nebo  vlastně měl  to celé na svědomí jistý Pelzel z Rychnova, jeho otec mu při jednom  sporu vyčetl, že už založil několik požárů a také na faře že chtěl založit oheň., byla věc vyšetřována c.k..četnictvem, ale pro nedostatek důkazů  odložena. Dotyčnému ale byla držena trestní řeč, to jakož i hrozba, a pocit, že  už je prozrazen  mohly přispět k tomu,  že ho mohla přejít radost z dalšího zapalování domů, neboť od té doby nebyl v Rychnově až do 20. ledna 1886 nebyl více zločinnou rukou založen.
											pag. 27
		Stará skříň shořela
Z mnoha požárů, , které od mého příchodu v Rychnově byly,  byl největší  ten, kdy shořela stará skříň  postavená s velmi silného dřeva , která byla velice prostorná  a asi 260 let stará jednu neděli   v ½ 8 shořela.
Větší požáry byly  u pekařského mistra Sammela  a dva požáry hospodářských budov  v tzv.Liščinách, majitelem obou byl Seiboth.

		Renumerace  za 4 a 5. třídu
Jelikož p. farář Krupička  opomenul zapsat do pamětní knihy  důležité události  a všechno, co  by potomci měli vědět je  přinejmenším potřebné nebo užitečné  pak to, co  je důležité a co jsem z nalezených listin nebo  jiným způsobem  se dověděl, dodatečně  zde poznamenám.-
Co se týče renumerace{vyčíslení  odměny}  za výuku náboženství  nalezl jsem následující listiny:	
Opis											Č.1388
	 Obecnímu úřadu v Rychnově
vysoké c.k. zemská školní rady  podle výnosu z 8 t.m. č. 2223 LSR , která v protokolu z 23. června 1877 pokračujícím 1. července 1877 č. 817 BSR týkající se dohody  mezi obecním zastupitelstvem v Rychnově  a  tehdejším veledůstojným p.farářem P.Franzem Krupičkou ohledně renumerace  katechety ze udělování vyučování náboženství
											pag- 28
v tehdejší 4a 5.   školní třídě ročním obnosem padesát pět zlatých (55) udělilo souhlas.
Obecní úřad se ne základě  shorauvedené dohody  se poukazuje, aby na katolické věřící  ve školní obci rozepsal  repartici {podíl}  a v pololetních lhůtách  počínaje školním rokem 1877/8 vždy na konci měsíce ledna a července odvedl je c.k. bernímu úřadu v Jablonci
C.k. okresní školní rada Jablonec,   dne 18. listopadu 1877
			  předsedající zástupce   Lawory v.r.
									Č.1388
Na rubu:
Sděluje se nejdůst. farnímu úřadu v Rychnově s poznamenáním, že obnos  55 zl. v pololetních splátkách bude k mání  vždy koncem února a srpna bude u c.k. berního úřadu v Jablonci proti kvitanci, vystavené nejd. farním úřadem v níž bude obsaženo  datum a číslo intimátu
   C.k. okresní školní rada Jablonec, 18. listopadu 1877
      přítomný c.k.okresní komisař jako  předsedající  zástupce   Lawory v.r.

Na základě toho zněla kvitance:
(kolek ) na 27,zl 50 kr., slovy dvacetsedm zlatých r.m.  , které    podle intimátu slavné okresní školní rady  z 18. listopadu 1877 č. 1388/BSK na základě  sjednané dohody  mezi obecním zastupitelstvem Rychnov a tehdejším farářem P. Fr..K. za  udělování náboženského vyučování  ve 4 a 5 třídě v Rychnově za dobu od 1. března do konce srpna 1886  tímto potvrzuji správné převzetí.
											pag, 29
		Renumerace  za cestu do školy v Pulečném
 Kdy došlo k ujednání  mezi  rychnovským farářem a  místní školní radou v Pulečném ohledně renumerace  za cestu do dvoutřídní školy v Pulečném mi není známo.Listiny o tom  jsem nikde nenašel, jen jsem od p. kaplana Švoby zjistil, že obec  ročně platí 15 zl., rozhodně jako v Rychnově  za běžný školní rok  a  měli platit stejné normy  jako u Rychnova, jen že kvitance  byla kolkuprostá . Následující kvitance byla přijata jako platná:
Kvitance
na 7 zl. 50 kr. (slovy sedm zlatých 50 kr. r.m. které  podle učiněné úmluvy  mezi  obcí Pulečný a duchovním správcem v Rychnově o odškodnění za cestu  u příležitosti udělení vyučování náboženství ve dvoutřídní obecné škole  v Pulečném za dobu od 1. března  do konce srpna 1885 cestou berního úřadu podepsaný potvrzuje  že  řádně obdržel .
  Rychnov, dne    N.N. 

		Úmrtí v knížecí Rohanovské rodině
V roce 1884 a 1885 postihly knížecí Rohanskou rodinu  bolestné ztráty. Nejprve zemřela mladá paní kněžna Rohanová  rozená dcera chorvatského bána  a potom kněžna Stefanie vdova po  utonulém Benjaminu, bývalý majitelka Lisé
											pag.30
16. listopadu zemřela ušlechtilá, nanejvýš zbožná  a dobročinná kněžna Adelheid, rozená Löwenstein Wertheim Rosenberg , manželka Kamila, Josefa ,Filipa, Iderbalda, prince Rohana-Rochefort a Montauban narozená 19. prosince  1806 a oddaná  28. března 1826. Tak žila 58 let v bezdětném manželství.
Předpokládaný dědic Artur Karl Benjamin Viktor Louis , nar. 13. června 1826 zemřel v Pešti 1885, 19. února  a 21. února  byl slavnostně pochován.
		Svatba prince  Alaina Benjamina 1885
Syn posledního, a vnuk Benjamina a prasynovec  vládnoucí  kněžny princ Alain Benjamin Artur nar. 8. ledna 1853, budoucí dědic  knížete Kamila  Rohana  oženil se  s dcerou knížete  Auersperga.

		Odkaz pana faráře Krupičky
Opis							k č.j. 72624/k.k. Statthalt.
    Nejdůstojnější  biskupské konsistoři v Litoměřicích
Podle přípisu c.k. okresního soudu.v Jablonci z 18. srpna  1885 č. 8721 dne 9. srpna 1883 v Rychnově zesnulý farář Franz Krupička  ve své závěti ze dne 16. června 1883 učinil následující odkaz 
5.	kostelu v Rychnově politický okres Česká Lípa Jablonec: 200 zl.										pag.31
6.	kostelu v Jablonci, polit.okres Česká Lípa  100 zl. 
7.	na dvě nadační mše za něj a jeho rodiče        100 zl
O tom se  nejdůstojnější konsistoř  zpravuje k dalšímu příslušnému podnětu s poznamenáním,  že tyto tři odkazy pro jejich zajištění c.k. finanční prokuratura v Praze  učinila potřebné opatření, aby teprve po smrti hospodyně  zesnulého, Marie Kyptové došly k proplacení.
Praha, 23. února 1886.
					Č. 1517
  předává se libereckému  bisk, vikariátnímu úřadu k dalšímu jednání.
Biskupská  konsistoř Litoměřice
11. března 1886 				Řehák, gen, vikář
						Seifert, kancléř
Viděl jsem při kanonické visitaci 20. června 1886   Venc. Kretschmer,m.p. bisk. venk.vikář

		Nová červená kasule
Spolek pro nejsvětější svátost oltářní , zvaný též  spolek  pro paramenty {oltářní tkaniny a mešní roucha} v Praze daroval na mou prosbu  v roce 1886 kostelu v Rychnově  červenou kasuli. Na příspěvcích jsem 					
pag. 32
spolku za rok 1886 zaslal 15 zlatých , členové jsou zaznamenáni v pamětní knize.

		Vyvazovací obligace
Obligace na vyvazení gruntů, znějící na  faru v Rychnově  v obnosu  960 zl. k.m. byla patronátnímu úřadu dne 1. května 1886 proplacena včetně prémie  a vyplacený obnos 1058 zl. r.m.  byl poslán konsistoři k  nákupu vinkulované stříbrné renty 

		Nová obligace fary Rychnov
Na základě   c.k. berním úřadem  předaného platebního archu úroků  podle  státního úpisu stříbrné renty  č. 47338 z 1.dubna 1886 na 1250 zl. ,slovy jedentisícdvěstěpadesát  zlatých  obnos úroků za 1 rok  činí 52 zl 50 kr. pololetně 26 zl. 25 kr. – počátek úročení 1. duben  1886
		Doplnění platu prvního kaplana 
								Č. 26518 Stath.
			C.k. berní úřad v Jablonci
C.k.  berní úřad  poukazuje  na základě  zákona  z 19. dubna 1885 č.47 ř.z.pomocnému knězi  P. Ignazi Schreyerovi  jako dotační vylepšení  ročně 
											pag.33
z náboženského fondu  v měsíčních  splátkách.								
	Praha, 10. dubna 1886
Konsistoř , od 1. května č.2954 taxa 63 kr.

		Nový kaplan P.Josef Fidler
 Přeložení kaplana P.Ignáce Schreyera.			Č.j. 3409
 Veledůstojnému farnímu úřadu v Rychnově
Jeho biskupská milost  neřídila přeložení  kaplana v Rychnově Ignaze Schreyera do Ruprechtic  poslala mu jurisdikční dekret.. Na jeho místě  je jurisdikciován novosvěcenec  Josef Fidler . Tento výnos se má  předat vikariátnímu úřadu , který po nástupu novosvěcence   zašle oznámení c.k. bernímu úřadu  a pakl  odešle předepsanou smlouvu.
   biskupská konsistoř Litoměřice , 18. května 1885
							Řehák, Seifert
Josef Fidler , narozený v Popovicích u Jičína 9. října 1861 studoval v Jičíně  a teologické studium absolvoval v Litoměřicích, kde byl také dne 16. května 1886  ordinován. 22. května téhož roku  byl jurisdikciován jako kaplan do Rychnova , kam také 1. června téhož roku  přišel.
											pag. 34
		Konference 1885
Dne 16. září se konala v Rychnově na faře konference .Jejím předmětem byla porada  o nové kongrue.Bylo především jednáno o otázce, jak  mají být  vyhotovena přiznání.. Především bylo usneseno,  že josefinská taxa za štolu  má být při výpočtu  příjmů ze štoly  zachována. 
Na této konferenci se zúčastnili: p.t. pánové: pan vikář  Wenzel Kretschmer  děkan v Rochlicích,  děkani z Hodkovic P.Franz Ptáčník  a z Vratislavic P. Thad. Appelt,  farář z Dlouhých Mostů  P. Johann Štajnygr a z Rýnovic  P.Anton Kühn a z Jeřmanic P. August Švoba , kaplan P. Franz Hladík  z Č.Dubu , pisatel těchto řádků P. Johann Bernard a jeho kaplan P. Ignatius Schreyer.

		Udušen plynem ve studni
Dne 1. června  1885  Franz Weis kolář v Rádle  při čistění  studny u Josefa Rosmeisla  udusil se plynem. Jeho bratr Josef, který mu chtěl přinést pomoc,  nalezl rovněž smrt.  Oba byli na  sv. Božího Těla  odpoledne  pohřbeni za velké účasti .
											pag.35
		Otevření nového nádraží
Při otevření Pardubicko Liberecké dráhy, nyní SNDVB {jiho-severoněmecké spojovací  dráhy} dostal Rychnov jen zastávku ve směru na Rádlo, která byla velmi odlehlá . nevedla k ní  ani   pěší cesta  neřku-li silnice, mnozí, aby došli na nádraží chodili po trati, což  bylo vlastně zakázáno , náklady se musely odbývat v Hodkovicích.. Po dlouholetých  opakovaných prosbách  se obci Rychnov konečně podařilo, poté co ministra  obchodu barona  Pino a centrálního ředitele  Grosse jmenovala četnými občany, nyní obrátit jejich pozornost  na obec, aby povolili  přeložení   nádraží a jeho přebudování na nákladní  stanici.  V červenci 1885  byla v Plane začato s pracemi   a 19. července 1886  se konalo slavnostní  otevření  nového nádraží  v tzv. Plane.  Bohužel je všechno  založeno tak malé , že to vůbec neodpovídá potřebám. 
		Wenzel Wrabec
Posledním  nádražním expedientem  na opuštěném nádraží byl Václav Vrabec,  velice  hodná a nábožná muž, kterého jen neradi ztrácíme. 

		Děkan Felger zemřel
Dne 6. července  1886 zemřel v Osečné bývalý rychnovský farář , osobní děkan Anton Felger Ve svém testamentu  odkázal 150 zl. na nadaci jednoho  ročního  ohlášeného  zpívaného rekviem  v rychnovském farním kostele s doprovodem varhan v úmrtní den nebo následujícího   volného dne za zůstavitele a jeho příslušníky  a  stanovil, že náklady na zřízení této nadace  se mají uhradit z výnosu. Pohřeb  byl následující neděli  odpoledne , zúčastnili se ho oba kněží z Rychnova , pěvecký spolek , veteráni  a jiní pánové z Rychnova. Ve farním kostele v Rychnově  měl  farář Johann Bernard posmrtnou vzpomínku.     Ať odpočívá v pokoji!

		200 leté jubileum  1886
( opis z Varnsdorfských novin  Warnsdorfer Volkszeitung)
Rychnov u Jablonce. Naše obec slavila  17. října  200. výročí znovuzavedení  katolicismu  a  zázračného zachránění katolického duchovního. Z tohoto podnětu  se konala v kostele slavnostní mše,  a kostel byl  tohoto dne od časného rána  až do poledne  ve všech prostorách  přeplněn  pobožnými lidmi. Odpoledne o ½ 3  se konalo slavnostní procesí , které   laskavě vedl nejdůstojnější 
											pag.37
okresní vikář   a děkan Wenzel Kretschmer  na starý hřbitov , kde před 200 lety stál kostel Zúčastnila se školní mládež,  spolky  z Rychnova a Rádla, tak Veteráni, Spolek rozsévačů  { Saatgängerverein} , pěvecký a tělovýchovný spolek Někteří pánové z Jablonce a okolí, kteří rovněž byli v Rychnově, spolek pohaněli ,  že měl odvahu,  veřejně  ukázat, že ještě dnes chválí Boha  jako spravedliví katolíci. Kromě toho se účastnilo slavnostního procesí , jak sám Reichenberger Zeitung píše, „nekonečné“ množství lidu  jaké Rychnov dosud neviděl..Na  slavnostním  náměstí   měl redemptorista ,nejd.p. P. Mathias Wieser z Tyrol nádhernou slavnostní řeč.  Zatímco zde v Rychnově  věřící  účastí na  tomto slavnostním procesí  před celým světem  ukázali své katolické smýšlení,  a slovům  církevně legitimních pastýřů pozorně naslouchali, , držel otec Nittel z Varnsdorfu  v jednom ze zdejších veřejných lokálů  přednášku o svém  „starokatolicismu“ , chtěl v Rychnově  udělat velký lov, neboť ( odpadlý) rychnovský kaplan p.Kundt , který se měsíci srpnu zde po delší dobu zdržoval, pro něj pracoval, měl se 
											pag. 38
ale přepočítat. Rychnovští mají ještě v čerstvé paměti jak v roce 1840-1850 k protestantismu  odpadlí  se vrátili  nově  zpátky , od ostatních  našla většina smutný konec. Jeden z nich,  který prostřednictvím pravdy také ztratil mír v srdci,  to nesčetněkrát  vyjádřil:“Není dobře odpadnout od katolické víry“. Tomuto jubileu předcházela lidová misie, kterou od 9 do 19 t,m,  konali tři redemptoristé  a doufejme že pro farní obec  budoucně přispěje  k obnovení  dobrého smýšlení a  bude bohatým požehnáním.  Veledůst. páni misionáři  zaslouží ještě poděkování , že 200 leté jubileum  naší obce tak slavnostně se mohlo  konat.  Na tento den  nám ještě dlouho zůstane  nejlepší vzpomínka  .

		Lidová misie 1886
Protože lidová misie  má velikou důležitost a téměř tvoří obrat v náboženském životě  Rychnova , bude zde proto blíže popsána.
P. Mathias Wieser, Tyrolan  působící v Praze , P. Ferdinand  Steffen  v Meklenburku a P. Karl Petsche ze Štýrska , oba působící ve Vídni,  přišli 9. října  poledním vlakem do Rychnova  a byli přijati farářem Johannem Bernardem a s vlastními zavazadly ubytováni na faře.
											pag.38a
		Jubileum v Rychnově
Neděle 10.10	od 8 hod. příchod P.Wieser	příprava přijímání před kázáním	10.hod. děkan 	½ Spása duší chceme také učiniti šťastným,	6 hod. růženec	½ 7 
o hříchu	
pondělí	milosrdní	„	nevěřte jim 	„	„	smrt	
úterý	zpověď	„		kázání pro ženy	„	soud	
středa	lítost	„		kázání pro muže	„	peklo	
čtvrtek	příležitost	„		kázání pro panny		necudnost	
pátek	přátelství	„		  -		vzývání nejsv.svátosti	
sobota	delší řeč před přijímáním	„		mladiství		mariánské  kázání	
neděle	církevní příkazy	„		jubil.kázání o dobročinnosti			
pondělí 	lidský strach	„		s narážkami  na starokatolicismus	svěcení 
kříže .Kázání  
kříži	misijního 

Spása v 
 Konec.	

										pag. 39

		Odpustky  na misijní kříž
Na sv. misijní kříž PP. redemptoristé  s apoštolskou plnou mocí  dne 18. října vyhlásili následující odpustky:
	Úplné(dokonalé)odpustky:
1.	ve výročí  zřízení 18. října
2.	na svátek nalezení Kříže
3.	na svátek  povýšení Kříže
nebo  tomu, kdo v nedělích následujících po těchto třech dnech  učiní pokání a přijímání, navštíví kostel nebo kapli  a modlí se za mínění Jeho Svatosti

	Neúplné (nedokonalé) odpustky –
      1.   odpustky 7 let a 280 dní pokud se kajícně  pomodlí 7 Ave  ke cti 7 bolestí Marie 
2.	odpustky na 300 dní, pokud  5 otčenášů a Ave Maria  ke cti Boží  a ke cti  5 ran  se    
      zbožně pomodlí
Všechny tyto odpustky  mohou být obráceny  na chudé duše,  P.P.Pius IX, 17. března 1852 a 21. července 1865.
											pag. 41
Ještě téhož večera se konala večerní pobožnost , po níž  duchovní  měl řeč k lidu a k misionářům, kterou lid velice dobře přijal  a nato P. Wieser  měl řeč k lidu. Ačkoli  dost silně pršelo,  k našemu milému překvapení  přišlo na 300 lidí, kázání o následující neděli , jak je ve shora uvedeném  seznamu  a sice v 8 a v 10 hod. dopoledne  a ve 3 a v ½ 6 odpoledne byly velice dobře navštíveny. . Jeden ze dvou, P. Petsche šel do Rádla a měl tam 
proslov  k lidem , přičemž je pozval, aby se zúčastnili jubilea.. O všedních dnech byla ranní kázání  jen slabě navštívena,  zato ale večerní kázání  těšily se stále většímu počtu návštěvníků. Rovněž tak byla dobře navštívena kázání, věnovaná jednotlivým stavům. Z nich mělo největší ohlas  kázání pro muže, které měl P. Steffen. O něco slabší  bylo kázání  pro mládež . Zde byl také výsledkem slabší. Přijímajících bylo 1180, mezi nimi asi 280 dětí a 900 dospělých. Nejslaběji byli zastoupeni muži. Lepší byli jen  Maschke Josef, č-88, Ullrich,majitel hostince   a restaurace na nádraží, Josef Maschke  malíř a řídící učitel Eduard Podlipný
											pag. 42
Přitom budiž poznamenáno, že na začátku ani duchovní správce, ani misionáři nemluvili o dvojitém jubileu. Slovo misie  bylo řečeno teprve když si lidé byli misionáři získáni. Proto to dobré,  že se tady nedály žádné výpady proti misiím  a když ďábel nenašel  nic než Nittela   , lidová misie skončila bez nejmenšího nesouladu.
O hlavním svátku byla kázání velice dobře navštívena.   Odpoledne bylo  při shora popsaném procesí  v Rychnově  ještě pro  Rychnově nevídané množství lidí. Slavnostněji nemohl svátek dopadnout,  ačkoli přípravy k němu jakož i pozvánky spolkům byly učiněny teprve v posledních dnech. Sám tělocvičný spolek /Turnverein/ , ačkoli se v minulých letech na církevních slavnostech nepodílel, a byl pozván teprve v sobotu  odpoledne,  se dostavil k veliké radosti  duchovního správce  do slavnostního průvodu , ačkoli někteří pánové  si dali práci,  aby navštívili Nettelovu přednášku Byla to nádherná manifestace  katolické víry v Rychnově
											pag. 43
Nittelovy přednášky se zúčastnili většinou jen cizí lidé,. , rychnovští tam také přišli spíše ze zvědavosti , ale teprve po církevní slavnosti
Téhož dne  se říkalo, že  někteří  asi 15 přestoupili ke starokatolicismu, ale  pověst se nepotvrdila.  Dnes po 3. týdnech c.k. okresní hejtmanství  Jablonec  sem nehlásilo žádné úřední oznámení, V pondělí misionáři  v počtu 10……(?)  Poledním vlakem odjeli P. Steffen a P. Petsche, kdežto P. Wieser  zde ještě vysvětil misijní kříž . Je naproti kazatelně  a nakonec měl kázání v kříži je  spása
. Nato měl pan farář děkovnou řeč poděkoval všem, především spolkům  a pánů misionářům.  a napomenul lid k vytrvalosti a udal, jaké  k tomu jsou prostředky.
V úterý  se zdržel P. Wieser na zlaté svatbě Franze a Kláry Pietschových  měl projev  načež ihned odejel 
											pag. 44
Tato misie spojená s jubileem  zapůsobila na církevní život velmi blahodárně , neboť
      1  .K přijímání přišli mnozí, , kteří už dlouho nebyli
      2.   návštěva kostela se podstatně zvýšila
3.	církevní a náboženské sebevědomí  se značně posílilo
4.	mnozí lidé se stali vroucími, horlivějšími
5.	starokatolicismus tady byl  pohřben a  znemožněn, , neboť ti dobře smýšlející  silně porazili  v hostinci přívržence Nittela
Proti misionářům se neodvážil téměř nikdo  říci ani slovo., a kdyby měli zase přijít, bylo by sympaticky přijati . Je nesporné, že misie jsou velkým požehnáním. A i když to duchovní neuvěří, mohou se přesvědčit, a žádný nebude litovat výdajů.
											pag.45
		Topoly
Topoly u silnice, pokud  jde o farní pozemek,  byly 1886 s povolením  okresního výboru v Jablonci  částečně samotným farářem poraženy, aby se z nich získala prkna do stodoly, na seník , na farní půdu, do předsíně, a zůstaly vlastnictvím fary. – částečně  stojící byly obecním úřadem za 93 zl. slovy devadesát tři zlaté   zakoupeny a výtěžek  se souhlasem p. patronátního komisaře  Aloise Göbela  použit farou.
Za to byly nakoupeny:
1.kamna do kuchyně  od klempířského mistra Ignaze Bienerta v Č.Dubu  za 62 zl.
2 Dveře do kostela od truhláře  v Jeřmanicích  za  22zl. , kamna za 13 zl. Kromě toho byl opraven mlat,   mnoho oken zaskleno několik oken nově uděláno. . Ještě musí být mnoho nového opatřeno.  Z toho bylo mnohé pojato do kostelních účtů a zbytek uhrazen farářem., protože výnos za topoly a do účtů zanesený obnos zdaleka nestačil. Všechno to bylo velice potřebné.
											pag. 46
		Loupež v kostele
Dne 1. září byl pro nás,  duchovní správce- kněze smutný, když hospodyně přišla,pane faráři neděste se , zloději se vloupali do kostela.Monstrance z horního tabernáklu byla pryč i s nejsvětější svátostí. a na oltáři  byly 2 paklíče., Zloději přišli otevřenou věžní bránou k oratoriu, otevřeli si ho - jestli  bylo zamknuté,  nemůžeme vědět. Velký obraz pod oknem oratoriem zvedli, upletli  za starých mešních rouch  a koberce  provaz a po něm se spustili dolů.Okolo 10 hod. přinesla paní Juliana Walterová,z čp. 101,dolní část, kterou našla na poli nedaleko hřbitova, Já jsem tam běžel, hledal nejsvětější svátost, našel jsem ale jen část.Později našel jeden zdejší sedlák části na  hřbitovní cestě.pohozené  kusy, a ještě později  přinesla služka  od Peukertů  a jeden čihař ještě kousky.. Jen stříbrné figury a kameny, z nich 2 pravé, a několik českých  granátů jakož i lunu jsme nenašli.
Následující neděli  jsem s největší bolestí z kazatelny  oznámil lidem strašné  znesvěcení  nejsvětější svátosti  a  odpoledne jsem uspořádal kající pobožnost. .
											pag.47
která nebyla zvlášť početně navštívena, důkaz to, jak slabá je víra jak malá láska k Ježíšovi a všech  svatých  svátostí mezi farníky.
		Nová monstrance
 Před 30 lety se rovněž  stala v Rychnově  kostelní loupež, tehdy bylo uloupeno stříbrné ciborium Tento smutný případ měl tehdy ty nejlepší důsledky. Dobrodinci darovali kostelu daleko víc, než byly odcizeno. A nyní? Nesebralo se ani tolik peněz, aby se opatřila nová monstrance. A přitom jsou výdělky v roce 1886 daleko lepší  než před 30.lety. A kdo zavinil neutěšené náboženské poměry?
liberalismus od r. 1868, nekonfesionální škola, špatný tisk,  a částečně také kněží sami, nejvíce odpadlý P.Adalbert Kundt, který zde byl6 let kaplanem a pak ještě 2 roky žil v konkubinátu a má velký podíl na slabosti ve víře. Monstrance stála, s použitím dolního dílu ze staré monstrance  51 zl. a byla vysvěcena (benedikována) světícím biskupem  Schwarzem v Praze . Všechno to obstarala  křesťanská akademie v Praze.
pag.48
největší  příspěvek na pořízení nové monstrance věnovaly paní Lindnerová,Schöffelová manželka Eduarda Lindnera,  malíře obrazů v Rychnově, paní Klára Peukertová č.81 a pan Josef Maschke  obchodník  s obrazy  v Rychnově kromě toho zhotovil dva obrazy, znázorňující  monstranci , kteréžto obrazy byly vedle talíře . Sbíráno bylo  u kostelních vrat po 8 týdnů  a nesebralo se ani 40 zl.
Ačkoli loupež byla ohlášena četníkům, bohužel  nic nebylo odhaleno.

		Spolek pro nejsvětější svátost oltářní 
Pro rok 1887  bylo výboru  paramentového spolku v Praze zaslán následující prosebný dopis:
	Velectěný výbore!
Kdežto nejuctivěji podepsaný  v příloze posílá  seznam členů  a příspěvky ve výši 15 zl.40kr. , odvažuje se opětovně  velectěný  výbor  co nejuctivěji požádat, aby ráčil přicházející rok , ježto je velectěnému výboru  znám jako bez prostředků jsoucí, pod patronátem  jeho jasnosti Kamila knížete  Rohana stojícímu kostelu dáti  nejmilostivěji dar. Mezi předměty, které  kostel co nejnaléhavěji potřebuje dovoluje si  nejuctivěji podepsaný jmenovati jeden černý pluviál, neboť stávající je  chatrný. Pokud by paramenty černé barvy měly být vyloučeny  ( totéž  s nejsvětějším oltářem  černé mešní   roucho) a měly by být   z  rozdílení  vyloučeni , dovoluje si prositi o nebesa, nebo o bílý pluviál.
Dary , které v posledních 3 letech náš kostel  od tohoto vskutku chvályhodného spolku obdržel,  jsou dole sepsány- 
Je to  jedno fialové, jedno bílé a jedno červené mešní roucho. Tento spolek mým nástupcům co  nejlépe doporučuji.

		Zemřela dobrodinka
28. listopadu 1886 zemřela v Rádle č. 78 Klara Hübnerová, vdova po Franzi Hübnerovi a byla obzvláštní dobrodinkou rádelské kaple.
Velkou dobrodinkou kostela  je Marie Anna Hillebrandová, která téměř týdne  částečně na světlo, částečně  na jiné  dobré účely  daruje 50 kr.
Marie Anna Seibothová  se zvláště  zasloužila o sbírky mezi ženami.
											pag.50
		 Nové svícny  
pro kapli v Rádle byly na vánoce opatřeny  4 nové  cínové svícny .Potřebný obnos  21 zl.40kr. shromáždil kostelník Josef Lang  sbírkou. Vedle toho  jsem koupil  na účet kaple  jednu křtitelnici .Právě zmíněná 
dobrodinka paní Seibothová
manželka mlynáře  v Rychnově  z tzv. Pieterova mlýna  darovala zase jeden
 nový koberec
k mariánskému oltáři   za 15 zl. r.m.. Tento koberec  byl  pro mariánský oltář příliš malý a byl proto se souhlasem  paní Seibothové zvětšen, aby  aby se mohl použít u hlavního oltáře
Výdaje  24 zl. zaplatila z poloviny paní Seibothová  z druhé poloviny pan farář Johann Bernard . U milosrdných sester sv.Karla Boromejského v Praze-Řepích  jsem dále objednal:
2 rochety  po 8 a 12 zl.		20 zl.
 2 cingula  po 1 zl.			  2 zl.
na to většinou přispěla Marie Anna Hillebrandová   z Rychnova  v Jablonci ve službě.

		Nový kříž pro sakristii
Pan Josef Maschke, malíř bydlící ve staré škole daroval pro sakristii kříž v ceně 6 zl.

		Tabernákl  ozdoben hedvábím
Podle církevních  předpisů  -což pan biskup přísně vyžaduje byl tabernákl  vyzdoben hedvábím , které P. Josef Fiedler  objednal u křesťanské akademie v Praze , k tomu potřebné peníze   byly opatřeny sbírkou mezi ženami a pannami, kterou uspořádala kostelnice a panna  Anna Wawřichová (Ludmila Anna) 

		Rozhodnutí o příslušnosti faráře u sňatků
Opis 							Č, 1536/*1886
Libereckému vikariátnímu úřadu
Podle církevního a občanského  manželského práva je v případě, když snoubenci  patří k různým farám ohledně asistence u zavření manželství  je farář ženichův  propter individualitatem actus (pro jedinečnost aktu) také parochus proprius(vlastním farářem) nevěsty stejně jako  ze stejného důvodu  farář nevěsty  je parochus proprius  ženicha , i když týž ve příčině duchovní správy spadá  pod jurisdikci  jiného faráře
Pro platnost manželství je proto zcela  lhostejné, zda manželství potvrzuje  vlastní farář nevěsty nebo ženicha
Římský ritus o svátosti manželství (Rituale ROM. titl. VII de sakram. matrim..) říká:
„Jest před vlastním farářem , kterým je ten, v čí farnosti se sňatek uzavírá, ať muže nebo ženy“  a § 38  poučení pro církevní soudy: K platnosti manželství je zapotřebí, aby snoubenec před vlastním farářem obou nebo  jednoho z obou  vyjádřil svou dobrovolnost.
										pag. 52
Farář ženichův tedy nepotřebuje tedy k sňatku delegaci  ze strany  nevěstina faráře.
Z důvodů tedy, že ne ženy muže, ale muži mají požadovat ženy, se stal zvyk, že farář nevěstin oddává. Diecésní statuty z r. 1855 (kurendy sv. VIII, č. 6475) byl tento obyčej  v naší diecézi učiněn pravidlem. Pražská synoda z r. 1860 kap. XI  obnovuje od starodávna pocházející  Statut pražské provincie slovy: Určujeme, aby při asistenci sňatku a přijetí štoly náleží faráři nevěsty i když manželství před farářem vlastním ženichovi nebo nevěstě  se může platně uzavřít.
Z dodatečné věty je přijmouti, že právo asistence u sňatku není takové, že by farář nevěsty si může výslovně pro sebe osobovat toto právo, aniž by mohl připustit výjimku z tohoto pravidla.
Když ale snoubenci z levných důvodů mají přání, aby jejich manželství požehnal ženichův farář, pak, zejména za dnešních poměrů by nebylo pastýřsky chytré, aby farář dělal nevěstě těžkosti, když je mu zachováno právo štoly, ostatně nespočívá právo štoly v libovolné výši, ale jen právo na zákonně uznané nebo na schválené úmluvě spočívající štole.
											pag.53
Ačkoli farář ženichův delegaci ze strany nevěstina faráře nepotřebuje, je ale nicméně samozřejmé, že se navzájem dorozumí, přičemž je lhostejné, zda toto dorozumění  se stane písemně nebo jen ústně. Akt sňatku se zapíše pod pořadovým číslem do matriky oddávajícího faráře. Pokud by se mělo zapsat do matriky faráře ženichova, po skončení aktu se tam může jen konstatovat, kde se tak stalo. Zároveň má oddávající farář také sňatkové listiny rozmnožit, neboť tak se v matrice zapsaný sňatek rovněž uvede a.může se na něj odvolávat.
Farář nevěsty má ale listinu o sňatku jen co do potřebných dat, ale bez pořadového čísla zapsat buď do své matriky nebo přinejmenším do indexu sňatků s poznamenáním fary, kde byl sňatek uzavřen a kde je v matrice úplně zapsán. K jeho potřebě oddávající duchovní  během 8 dnů  po sňatku  ex offo oddací list zašle ženichovu faráři.
Tabelu o pohybu obyvatel vyplní jen oddávající farář, který ho s pořadovým číslem zapsal do matriky, resp. který oddával.
Biskup. konsistoř Litoměřice, 16. února 1887
						Řehák, gen. vikář, Ferd. M??, rada
											pag.54
		Topoly ( viz pag. 45)
Na faře v zásobě jsoucí prkna z topolů byl s použitím prken z oltářů použity na stavbu předsíně.  Za práci zaplatil  farář Bernard kromě stravy   46 zl. r. m.

Seznam předmětů, které od nástupu faráře Bernarda
            dobrodinci darovali   kostelu
1. 	věžní hodiny					400 zl
2.	plášť ciborium					 15       (paní Stützová
3.	bursa pro nemocné				   5
4.	lampy včetně dopravy 			 90
5. 	náčiní ke křtu					   3, 50
6.	2 konvičky  a 1 šálek				   3, 80
7.  	fialové antipendium 				  15
8	bílé antipendium pro marián.oltář		  45
9. 	2 bílá antipendia pro postranní oltáře		  60
10.	renovace marián. oltáře			  65
11.	nový rám a renovace marián. obrazu		  50         ( p.Maschke)
12	3 nová antipendia pro všední den		  60
13	fialové mešní roucho				  60
14	bílé mešní roucho				  60
15	červené mešní roucho				  60
16	nádoba na svěcenou vodu  s kropítkem	    7    
				celkem		          1039,3
							 979				pag. 55
17	nový misál					     8
18	nová monstrance				   52
19	náplety k albám a rochetám			     5
20	obarvení látky na sváteční dny		     3
21	nový koberec					    39
22	dvě rochety po 8 a 12m zl.			    20
23	2 cingula					      2
24	nová lampa, stojan atd			      8   (dar. p. Josef Maschke)
25	krucifix pro sakristii				      6
26	nový rám k obrazu evangelisty		      2	(dar.p. Ernst Hofrichter)
27	závěsy ke 2. stranám  hlav. oltáře		      6
28	nové sukno na kazatelnu			      3
29	černá  kasule					     35
30	antipendium na hlav.oltář			     36
31	svatý hrob od Eduarda Zbítka z Olomouce	   220 
	doprava 					        9,  40			pag. 56
	nová alba 					      15   od Neškudly z Jablonného 
	bílé mešní roucho				      26      n.Orlicí č.86
	černé antipendium				      24
	mešní roucho	na všední den		                  23
            doprava za roucho					,30 
	černý pluviál 					      45   (dar spolku  pro nejsv.svátost)
dvě skleněná okna Maria de la Sedia a                 440   (dar p. Ant.Peukerta ,		sv.Josef					   obchodníka Ry,čp.81 a 220)
	jedno skl.okno představující srdce Ježíšovo	     220    (od faráře Johann a Bernarda)
	baldachýn na nebesa,				       60   (od spolku pro olt.svátosti)
	alba					   	       13
	rocheta						         8
bursa k nemocným			                     8, 50
alba						        13
bílé mešní roucho	 na všed.dny		        32
     	červené mešní roucho		   		        95
	2 cingula					          2, 40
	2 korporálie					          2
	bílý pluviál					         50
				dohromady		     2424   /pokrač. na pag. 120/
											pag.57

			Stanovy
	místního spolku  pro Rychnov a okolí –spolek Starokatolíkův Rakousku
§1. Místní  spolek pro Rychnov a okolí  spolku Starokatolíků  x  Rakousku je pobočným spolkem  tohoto spolku podle  přijatých stanov  hlavního spolku 
§2.  Účel tohoto  místního spolku je podpora  hlavního spolku podle stanov.
§3. Prostředky k dosažení tohoto cíle jsou:
1.	ve shromažďování potřebných peněžních prostředků a sice:
a)	příspěvky členů 
b)	pořádáním  kostelních sbírek,  o Vánocích, Velikonocích. Letnicích  a o dni synody.
c)	Dobrovolnými dary
d)	nadacemi a odkazy 
e)	pořádáním přednášek , hudebních produkcí  atd. na zahájení sbírek po získání úředního povolení

2.	 v  konání shromáždění místního spolku  a jeho předsednictva  ke splnění   těmto orgánům příslušných úkolů  a místní spolek se při tom chová v každém ohledu   přísně podle     stanov  spolku Starokatolíků Rakouska
           pag. 58
§4. výstavba a obnovení tohoto místního  spolku  se koná podle  stanov Spolku    
      Starokatolíků Rakouska
§5  sídlem místního spolku je Rychnov
§6  práva a povinnosti  členů spolku  určují stanovy spolku starokatolíků v Rakousku(§6-7)
§7  záležitosti místního spolku v Rychnově  obstarává:
a)	shromáždění
b)	předsednictvo
§8  platnost  usnesení  místního spolku je určena stanovami  Spolku starokatolíků  §15 a    
      §16 
§9  místní spolek Rychnov a okolí  volí starostu, jednatele, a správce pečeti a po jednom  
       zástupci těchto jednatelů. Těchto 6 osob  tvoří předsednictvo  místního spolku .    
      Představenstvo má v případě vyloučení člena  právo, až do příští řádné valné hromady    
       z oprávněných  voličů –členů spolku  zvolit náhradníka.Představenstvo stanoví také   
       program shromáždění.
											pag. 59
§10 představenstvo  se schází na pozvání svého předsedy nebo na požádání poloviny 
       členů.. Shromáždění je usnášeníschopné,  když je přítomna alespoň polovina členů 
       představenstva  Usnesení schvaluje  většina přítomných, při rovnosti hlasů  rozhoduje 
       předseda.
§11 předseda zastupuje místní spolek navenek  a vůči vedení spolku.
§12 všechna vyhotovení, oznámení,podepisuje předseda,  nebo jeho zástupce, a jeden člen  
       představenstva místního spolku. Protokol ze zasedání představenstva místního   
       spolku podepisuje předseda  nebo jeho zástupce a jednatel.
§13 spory mezi členy   místního spolku , které vyplývají ze vztahů místního spolku, 
        rozhoduje představenstvo.Proti jeho rozhodnutí  se lze odvolat ke rozhodčího soudu  
        spolku Starokatolíků Rakouska, který ostatně také rozhoduje o všech sporech   
        vyplývajících ze spolkových poměrů podle předpisu §26 stanov Spolku Starokatolíků    
        v Rakousku.
											pag.60
§14  vystoupení ze spolku a vyloučení člena  platí ustanovení §9 a 10 stanov
§15  rozpuštění místního spolku nastupuje 
a)	usnesením představenstva
b)	v případě, že počet členů klesne pod 15
c)	rozhodnutím místního spolku samého
§16 v případě rozpuštění místního spolku pro  Rychnov  a okolí, ať se tak stane 
        z jakéhokoli důvodu, propadá jeho majetek Spolku Starokatolíků v Rakousku.
 Potvrzeno c.k. místodržitelstvím  se stalo 12. dubna 1887,  č. 27347
Tento opis byl na přání veledůst. pana biskupa pořízen a poslán mu prostřednictvím konsistoře
Jak může  místní spolek  pro Rychnov existovat, když v Rychnově starokatolíci nejsou   než  osm mladých  mužů a pět chlapců.
											pag. 61

		K pořízení  antipendia pro hlavní oltář přispěly tyto ženy.

Klara Peukert								3,-
Wilhelmine Erlebach							  ,50
Johanna Kraus							  ,50
Paulina Peukert							  ,50
Johanna Maschke							1,-
Franziska Maschke 						  	,50 
Franziska Odcházel						  	,50
Caecilia Lang							  	,50
Elizabeth Preisler						 	 ,20
Theres Gamringer							1,-
Barbara Hofmann							1,-
Marie Hoffmann							  ,50
Karoline Hübner							  ,50
Karoline Bibel						  	 ,50			
Franziska Ullmann						 	 ,40 
Franziska Ullrich						 	 ,40
Barbara Preisler						 	 ,30
Sofia Schöffel							 	 ,30
Barbara Masopust						 	 ,20	
Johann a Hoffmann					             	 ,40		
											pag.62
Johanna Schöffel							1.-
Karoline Schmid							  ,20
Maria Kletschka							  ,50
Maria Ullrich								  ,20
Franziska Rieger							  ,50
MariaAnna Hofrichter						, ,50
Maria Lefler
Marria Peukert							 1,-
Rosina Seidel								   ,30
Anna  Podlipný							   ,50
Martha Maschke							 1,-
Barbara Pfeifer							   ,40
Franziska Milde							   ,50
Barbara Peukert							 1,-
Barbara Peukert							 1,-
Johanna  Hofrichter							 1,30
Maria Müller								   ,50
Maria Hofrichter							  1,-
Maria Ullrich								   ,50
Anna Lindner								  1,-
											pag. 63
Maria Radofský							   ,30
Marie Sedlak								 1,-
Anna Maschke							   ,20
Amalie Ullrich							   ,30
Anna Lang								 3,-
Lotti Wych								   ,50
Franziska Sense							 1,-
Sofie Červinka							   ,50
Theresia Lang								   ,40
Paulina Rößler							   ,20
Maria Rößler								   ,20
Franziska Preisler							  1,-
Karl Sprenger								    ,50
Barbara Masopust							    ,50
Josefa Preisler								    ,50
											pag. 64
		K opatření  nového bílého mešního roucha v obnosu  70 zl.
		pro filiální kostel v Rádle přispěly následující osoby z Rádla:
		   /zhotoveno milosrd. sestrami sv,Karla Boromejského
 	v Praze-Řepích za 70 zl. r.m. /
čp	jméno	zl	kr	
	p. farář z Rychnova	5		
212	Josef Schlenz		10	
211	Josefa Schlenz		30	
210	Barbara Schlenz		10	
206	Jakob Wenzel		30	
205	Franz Weiss		20	
204 	Josef Weiss	1		
201	Florian Wenzel		20	
198	Ignaz Schlenz		20	
195	Vincenz  Lang		30	
193 	Anton Lang	1		
184	Anton Hübner		20	
185	Josef Maschke		20	
176	Ignaz Maschke		50	
164	Josef Lang		20	
181	Gregor Hübner		40	
53	Franz Hartik	2		
240	Paul Dietrich		40	
236	Franz Seibt		30	
256	Josef Kundlatsch		50	
239	Wenzel Stracke	1		
60	Franz Hartik		50	
63	Philip Hartik		25	
64	Gregor Hartik		40	
			pag.65	
67	Anton Schöffel	2		
66	Anton Rößler		20	
69	Kaitan Hartig	1	20	
233	M.A.Hartig	1		
82	Augustin Weiß		40	
186	Franz Hartig		20	
173	Franz Hartig		50	
169	Franz Wenzel		50	
165	Anton Schöffel		50	
161	Franziska Maschke		40	
156	Josefa Feix	1		
157	Josef Rößler		20	
146	Anton Hartig		50	
145	Maria Müller		25	
144	Anton Hübner	1		
142	Josef Lang	1		
129	Franz Maschke		80	
126	Magdalena Peukert	1		
125	Josef Zimmermann		10	
122	Johanna Hillebrand		20	
132	Wenzel Hübner		40	
134	Anton Hübner		20	
135	Auguste Lang		50	
138	Anton Lorenz		10	
140	Wenzel Hillebrand		40	
118	Ignaz Hartig		50	
32	M.A.Lang		40	
106	Johann Lang		40	
117	M.A.Hübner		20	
105	Anton Lang		30	
103	Florian Hartig	1		
			pag. 66	
197	Karolina   Hillebrand	1		
23	Karolina Schöffel		10	
21	Karolina Weiß		20	
17	Peter Peukert	1		
7	Johann Peukert		20	
6	Franziska Kundlatsch	1		
239	Franz Ruffer	4	60	
		
		Dodatek k pag. 36:
		Odkazy P. Felgera  za jeho života
P. Anton děkan Felger  ještě za svého života  udělal následující odkazy:
	kostelu v Osečné na přestavbu věže				6000 zl.
	chlapeckému semináři					3750
	ústavu hluchoněmých						3750
	sv otci								  500
	potřebným kněžím			                                      440
							celkem	          14440	
 Z tohoto obnosu  vyjednal si  úrok pokud bude živ 400 zl. , po jeho smrti měl tento obnos 
měla tento obnos  až do své smrti  užívat jeho teta / nebo sestřenice/ Franziska Ruffertová hospodyně a kuchařka. 
											pag. 67
Budiž poznamenáno, že pan děkan Felger  tyto peníze zdědil, byly tedy  patrimoniem(jeho vlastnictvím). V Rychnově měl jako farář ročně 300 zl  dosazovat. Tak píše  ve svém zanechaném testamentu.
Therezia Ruffertová  dostávala úroky pololetně od bisk.konsistoře a sice   díky zprostředkování p. faráře v Rychnově.

		Černá kasule
Od spolku pro  uctívání nejsvětější oltářní  svátosti  v Praze obdržel  kostel  v Rychnově za rok 1887  černou kasuli  v ceně  asi 40-50 zl. 

		Pláštík ciboria v Rádle
 Pani Karolina Maschke  rozená Hillebrand darovala na památku  své svatby  kapli v Rádle  8 zl. na pořízení   pláštíku ciboria  . Ten stál 12 zl., zbývající  4 zl.  daly kapli   milosrdné sestry v Řepích.

		Fasse {přiznání }
platná od 1. ledna 1888 podle nejvyššího místodržitelského výnosu. 
 z 25. listopadu 1887 č.99036
Příjmy
1
4
5	Výnos  farních pozemků
výnos kapitálů ve veřejných fondech
výnos fixních dotací v naturáliích
výnos fixních rent v dotacích  v penězích v ceně peněz
poplatky ze štoly
nadační poplatky 	284
131
134
 45
 13 
154	72
24
86
36

01	
	    suma příjmů	763	19	

Výdaje
1
2
3
6
9	na zeměpanských daních a samosprávných přirážkách
poplatkový ekvivalent
kancelářské výdaje  na vedení matrik
na vydržování pomocného personálu
na proplácení nadačních mší jiným kněžím	106
43
18
700
13	64
90
50

51	
	suma výdajů	882	55	
          suma výdajů							         763       19
zůstane						                     119       36

  naproti tomu nová kongrua					          800
 ročně tedy 							          919      36
od toho druhý pomocný kněz				          700
  na duchovního						          219      36

Podle místodržitelského výnosu z 25. listopadu 1887   č. 99036
											pag. 70
C.k.místodržitelství  v Čechách
									č. 99036
     Farnímu úřadu v Rychnově
Na základě  zákona  z 19. dubna 1885 ř.z. 47 předložené přiznání příjmů a výdajů bylo přezkoušeno  a po vyrozumění biskupského ordinariátu  bylo správně zúčtováno.
pokud se týče příjmů:
 pol.1  výnos farních pozemků byl,  protože parcela č. 142- 655 čtver. sáhů s čistým výnosem 4 zl.50 kr.  byla odprodána  , byl správně  nastaven  na   284 zl.72 kr.
položka 4:  úroky z farních kapitálů  byly na základě  patronátního  poukazu  stanoveny na 134 zl. 2 kr. 
položka 5 výnosu naturálního  opravena na  134 zl.86 kr.
položka 8  jako štolový paušál  byl od obnosu 43 zl. přijaty a od nich 13 zl. započteny do kongruy.
položka 9: co se týče mešních nadací  poznamenává se,  podle  dříve  farním úřadem dodaných  pomůcek  o nadačním poplatku 
											pag. 71
ten z nadace Müllerovy ke konání nedělních mší svatých v rádelské kapli  per 90 zl 74 kr. pro každou neděli  cestovné  1zl. 5 kr. , celkem 54 zl. 60 kr. , naproti tomu  proplacení  mší činí  36 zl. 14 kr. pro beneficianty
Z poplatků z nadací  musely se tyto poplatky z výkazu  mešních  nadací  pol. 17 a 29 ( u farního kostela)  vyjmout a přenést    do   proplácení u pol. 14,15 a 16( u rádelské kaple)
Poplatky ,které se k započítání  do kongruy  nehodí a   budou vyňaty , se musí u nadačních poplatků , jejichž se týkající  nadační listiny  při odvolání  na     Ministerské nařízení z 29. prosince 1851 č.169 a ze 14. února 1852 č.556 , které podle nového kongruového zákona nejsou v platnosti , musí být započteny
											pag. 72
Načež musí u této položky  se opravit obnos na  154 zl.1 kr.
Pokud se týče výdajů:
položka 1:podle pozemkové daně  včetně přirážek:       	108 zl 32 kr.
byly z prodané parcely č. 655 odečteny  1 zl.68 kr. a  na obecní přirážky,  od nichž je v současné době beneficiant osvobozen  nebyl vzat zřetel.
položka 3: za vedení matrik byla  podle ustanovení  ministerského nařízení z 8. prosince 1885 č.170  ř.z.  při počtu 5862 farníků stanovena náhrada 18 zl 50 kr,
položka 9 : podle výkazu mešních nadací, dodaných patronátem  se proplácí beneficiantům 232 mší, tak byla  v příloze H označená mše 32 od Johannem  Hübnerem nadaná mše  
											pag.73
s odpovídajícím poplatkem za proplacení  13 zl.51 kr.k odevzdání jiným kněžím   vhodně  do nákladů tohoto obročí přejata.
Podle srovnání příjmů  per				763zl 19 kr
         s vydáním					882zl 55 kr
         vykazuje se schodek 				119zl 36 kr
a po započítání podle schématu 1 zmíněného zákona  
      připadající kongruy				800zl
celkový  odvod 					919 zl 36 kr
z čehož na beneficianta  připadá			219 zl 36 kr
a na oba pomocné kněze				700 zl
jako kongruové zvýhodnění splatné z náboženského fondu ve smyslu  čl.II  míněného zákona z 1. ledna 1888
Za rok 1887 vychází kongrua beneficiantovi  podle čl. II zmíněného zákona  a v důsledku  výnosu ministerstva kultu a vyučování z 2. listopadu  č. 19766 takovým způsobem, že  dosavadní
											pag. 74
kongrua 					315 zl.
Polovina diference mezi starou a novou kongruou:  806 – 315   =  242zl 50 k tomu se 
							2
připočítá, tedy 				557 zl 50 kr
Poté co čistý příjem  beneficianta , který se po odpočtu  shora uvedené ztráty   119 zl.36 kr.
od  břemen  obročí  přizpůsobené kongruy  pomocného kněze per      700 zl.
a tak  s 								580 zl 64 kr
činí tato kongrua nyní 						 23 zl 14 kr přesahuje
je tedy zde  pro  1  pomocného kněze  pro rok 1887 ještě jedno doplnění  kongruy. 326,86
k tomu na druhého pom. kněze						       350,-
z náboženského fondu 
Jakmile tedy přednesené poznání v právní platnost  vstoupí, bude ihned  zároveň
											pag.75. zastaven příspěvek z náboženského fondu  s koncem prosince 1886 od 1. ledna 1888 prvnímu pomocnému knězi na doplnění kongruy ročních 326 zl. 86 kr.  třistadvacetšest zlatých 86 kr.  a  pokud bude  druhé  kaplanské místo  obsazeno,  pak na 2. pomocného kněze  ustanovující taxa ročně 350 zl. třistapadesát zlatých r.m. , dále  farní beneficium   od 1. ledna 1888   ročně  219 zl. 36 kr. bude poukazováno z náboženského fondu 
Jedno paré správně vyplněného  přiznání  včetně příloh  vracíme zpět. 
Proti tomuto  seznání lze  cestou c.k. okresního hejtmanství  do 2 měsíců po doručení  podat rekurs  slavnému c.k. ministerstvu kultu a vyučování  .
											pag. 76
K rekursu jest  dodati napadené vyřízení  s přiznáním a všemi vrácenými přílohami.
   c.k. místodržitelství  Praha, 28. listopadu 1887
				Za místodržitele: Frinde v.r.

              		K upravení kongruy (Opis z časopisu Čech)  {psáno česky }
Dne 19. dubna 1885 byl všem členům  nižšího  kat. duchovenstva dnem radostným. ,kterýž den  došel nejvyššího potvrzení zákon  jenž měl uleviti jeho hmotné bídě..Je to zákon o kongrue. Jako ale v životě  každá radost smíšená  bývá se smutkem, a každá naděje  se zklamáním,  ,tak bylo pozorovati mezi  kněžstvem , když . brzy po vydání  zákona vydán  byl i způsob  podle jakého měla býti kongrua  upravována.  Tu shledalo kněžstvo, že  důkladně bylo zklamáno.- zklamáno nikoliv zákonem, nýbrž  prováděním zákona  se strany orgánů  administrativních , c.k.ministerstva kultu  jakož i jeho diktatury  což nezřídka  nabývalo rázu  fiscálního , v nesouhlasu ani se slovem, ani s obsahem zákona. Případ eklatantní je zde  před námi,  kde veskrz proti  písmenu zákona  o kongrue  výnos nadací  včítán byl  do kongruy, ačkoliv znění  listiny nadační je proti tomu.
Těmi lovy zahájil dr. Fuchs před nejvyšším správním soudem  spornou věc  faráře Kühna v Rýnovicích v Čechách naproti rozhodnutí ministerstva 
											pag. 77
kultu . Tentýž za příčinou upravení kongruy započítal z ročního výnosu  nadačního 160 zl 28 kr.  pouze 42 zl. 95 kr. jako příjem a to na základě znění nadace  že 117 zl.80 kr.  podle výnosu ministerského  z 29. prosince  1851 č. 169 a 14. února 1852 č. 556 neměly nikdy  do kongruy  být večteny.
C.k. místodržitelství  v Praze  tuto fassi nepotvrdilo  namítajíc, ž na nevčetnost nadačních  listin nesmí   nároky se činiti,  jelikož prý není  dokázáno, že by zakladatelé   tuto nevčetnost  byli měli v úmyslu  a že ministeriální výnosy  z roku 1851 a 1852 zákonem  o kongrue z r. 1888 bez toho jsou derogovány a že tudíž nevčetnost zde nemá místa.
Toto rozhodnutí  místodržitelství  stvrzeno bylo  i ministerstvem kultu . Byl tedy rekurent,  farář  v Rejnovicích zde 2. instancí odmrštěn.  Tento ale nedal se tímto nezdarem odstrašiti , nýbrž odvolal se k nejvyššímu správnímu soudu  prostřednictvím doktora  Fuchse, dvorního advokáta ve Vídni. Věc vyřízena byla dne 11. prosince a to ve prospěch faráře.
Po dlouhém a důkladném  vývodu správní soud  rozhodnutí ministerstva  kultu odmítl , jakožto  zákonem neodůvodněné  a přidav  se k důvodům dra Fuchse  předně  že nadacemi vyrozumívají se  prostě  listiny sepsané  jedině k účelům nadačním, že tudíž  nesmí se  tázati, zda  zakládatel měl úmyslu . aby  nadace včítána  byla do kongruy  aneb nebyla  a že za druhé , byť i výnosy ministr, z r. 1851 a 1852 zákonem 1855 bylo derogovány, nicméně nadace učiněné na základě oněch výnosů  až do r. 1885 požívají  právní platnosti , jelikož zákonem z r. 1885 derogovány byly sice  , nikoli ale nadace, na jejich základě  vyhotovené. K vývodům těmto přidal se i správní soud.
											pag. 78
		Jakost půdy rychnovských farních pozemků
Pan Franz Stütz, nadlesní  v Dobré Vodě  byl tak laskav,  jako bývalý člen  odhadní komise  udati jakost půdy farních pozemků následovně:
	Jakost půdy a poloha pozemků, patřících k rychnovské faře je následující:
1)	k Andělu strážci
a)	z mocné  kypré hlíny  s příměsí humusu 4-6 palců hluboká , podloží je žlutá  pískovitá hlína , poloha je  mírně k jihu a místy i k severu skloněna.
b)	z humozní hlíny  z jedné strany a  dobře  vyhnojený zvětralý jíl, částečně   jílovitá břidlice , poloha je  částečně  vyhloubená,  částečně vyvýšená, a nakloněná k jihu.
c)	z humózní  písčité hlíny 4-6 palců hluboké , která  má  v podloží  částečně jíl, částečně žulový písek.. Poloha jako předešlá.
pag. 79
2)	nad Andělem strážcem
pole sestávají průběžně  z humusu, smíšeného s hlínou a  svorem 3-5 palců  hluboká  v horní vrstvě, s vaznou jílovitou břidlicí  ze štěrku v položí, nicméně propustnou. Poloha je vysoká,  částečně plochá, částečně  skloněná na různé světové strany, vystavená ostrým větrům

V roce 1887 obdržel  k pokusům farář Bernard od c.k. zemědělské  chemické  pokusné stanice ve Vídni 
100 kg superfosfátu  s 20%
 20 kilo chilského ledku 15%
 15 kg. síran amonný 20%
Použity byly 3 kusy pole  po 1010 m2
   základ: kyprá hlína s příměsí humusu 4-6 palců hluboká  podloží žlutá pískovitá hlína  a jílovitá břidlice.
pole: tříletý jetelový úhor. Hnojeno 1883 kravským hnojem
24. září  pohnojeno a zaoráno
oseto čistým žitem( šampaňský hybrid)  73 kilo těžké, 28 kg  výsevek
Obilí  dobře vzešlo,  na podzim stálo čerstvě, rozdíl mezi jednotlivými parcelami velice výrazný., je  mnohem lepší a statnější než žito po bramborách, je mnohem statnější než to  pěstované po čerstvém chlévském hnoji.
										pag.80
		Seznam  rychnovských starokatolíků
	kteří se zavázali, přispět na stavbu starokatolického kostela v Desné
Tischer Josef 				čp. 42
Hoffmann Ed.				264
Hoffmann Josef				176
Hofrichter Ad,				314
Hofrichter Franz				437
Hofrichter Joh.				426
Masopust Jos.					281
Peukert Franz					284
Peukert Josef					376
Rösler Ant.					315
Ullrich Karl 					299
Weiß Franz					 42
Wolf Eduard					439
Zappe Anton					432
Zappe Karl 					436	příspěvky: 80 zl

Přistoupili: Schöffel Anton , truhlář, jeho žena Amalie se třemi dětmi
										pag.81
			Nový kaplan
kaplan P. Josef Fidler  těžce onemocněl  o 6 neděli po velikonocích srdeční  nemocí a  o svatodušní neděli  odejel do svého domova. Protože podle lékařského dobrozdání nebylo možné, aby zůstal v Rychnově,  byl po svém uzdravení přeložen do Štětí. 
Na jeho místo přišel  jako pomocný kněz P. Rudolf Hyšperský , novosvěcenec  z Rychnova nad Kněžnou , narozený 2. května 1864, kde také absolvoval gymnasium

		Dobrodinci kostela
Manželé Josef a Johanna  Schmiedovi z Pulečného dali kostelu dar  5 zl.r.m.
											pag. 82
		Úřadujícím vikariátním úřadům
Proti vztažení  oněch  nadačních  příjmů do kongruy  fary,kdy v příslušných  nadačních listech  je nezapočítávací klausule  na základě  výnosů ministerstva kultu  z 29. prosince 1851 č. 169 a 14. února 1852 č. 556 , podal farní úřad v Rýnovicích rekurs   ministerstvu  kultu a vyučování  a po obdržení odmítavého rozhodnutí podal stížnost  k c.k. Správnímu soudnímu dvoru 
Ten nyní ve vyřízení  tohoto rekursu  odmítavé rozhodnutí  c.k. ministerstva kultu a vyučování  zrušil jako  v zákoně neodůvodněné s motivací, že s nadačními listy  ve smyslu zákona o kongrue  musí  se rozumět jen listiny, které o zřízení nadace  samy byly vyhotoveny a tedy se jich nemůže a  nesmí se ptát , zda fundátor sám v listině, předcházející  zřízení nadace  v nich vyjádřil vůli, aby požitky   z jím  zřízené nadace  se nesmí započítat do kongruy duchovního  a že  když zároveň ministerské výnosy z 29. prosince 1851 a 19. února 1852 zákony o kongrue  byly derogovány, přece nadační listy, které   na základě těchto  ministerských výnosů   před  v platnost vstoupení zákona z 19.dubna 1885  byly zřízeny   byly právoplatné,přece musí se uznat za  právoplatné , neboť z derogování  těchto ministerských výnosů neplyne také derogace  ne jejich základě  zřízených listin.
O tom se  vyrozumívají biskupské vikariáty , aby o tom vyrozuměly podřízené farní úřady , že toto rozhodnutí  je platné jen pro faru Rýnovice, proto každý farář, který se nachází ve stejné situaci,  a usiluje o odpomoc ve svých nárocích, uvnitř  příslušné lhůty k podání rekursu   podal cestou rekursu  c.k. ministerstvu kultu a vyučování  event. c.k. Správnímu soudnímu dvoru  
 Biskupská konsistoř,  Litoměřice  19. prosince 1887   Dr. Johann Řehák.. gener. vikář
							Josef   Seifert  kancléř
											pag.84
		Adresa p. biskupovi
Vikariátní klerus   Jeho biskupské milosti Dr. Emanuelovi Schöbelovi
		Veledůstojný pane
V nejhlubší  úctě podepsaný klerus  libereckého biskupského vikariátu   je  nanejvýš potěšen  vyznamenáním, které Vám propůjčil  Jeho svatost  slavný  papež Leo 13 tím ,že Vás jmenoval papežským trůnním asistentem,.
Jeho  svatost tímto 

 aktem vzdala hold  a milost   skutečně církevnímu smyslu  a věrné  příchylnosti  Vaší biskupské milosti  a hlavě  církve poctil a odměnil.; leží také  zároveň  pro srdce Vaší bisk. milosti  sladká útěcha  za tak mnohá utrpěná  těžká bezpráví  a sílící prostředek  k dalšímu trpělivému  snášení obtíží  biskupského úřadu.
Vyznamenání Vaší biskupské milosti   je ale také  ctí pro celou diecézi  a klerus se  cítí se svým biskupem být spoluvyznamenán. Protože spolu se svým biskupem cítí radost i  bolest, jako dětem  osud rodičů leží na srdci,  tru si dovoluje   nejuctivěji podepsaný klerus Vaší biskupské milosti  hluboce pocítěná blahopřání  k tomuto papežskému vyznamenání  předložit,  a s prosbou,  aby milý Bůh  ráčil zachovat při síle a zdraví  Vaší biskupskou milost  ještě po mnoho let    jako pravého pastýře  a  apoštola  na vinici  litoměřické diecéze.
											pag. 85
a připojujeme   slib pravým kněžským jednáním , neúnavnou horlivostí  ve službě pánu  a věrné poslušnosti  srdce Vaší biskupské milosti potěšiti
Kéž  ráčí  atd…
Liberecký vikariátní úřad v Rochlicích,9. ledna 1888 
 Wenzel Kretschmer, bisk. venk. vikář
 Farář Johann Bernard dostal cestou vikariátního úřadu  v Rochlicích následující přípis:
			biskupský znak
	Emmanuel Johann, 
z boží boží milosti a z apoštolského podnětu   biskup  litoměřický
resignovaný generál a  velmistr rytířského řádu křížovníků s červenou hvězdou , doktor teologie,a  emeritní děkan  teologického doktorského kolegia  pražské university , pán na Stvolínkách a  Třebouticích atd atd. posílá Bohu milému  pánu Bernardovi Johannovi, faráři v Rychnově pozdrav  a požehnání 
Liberecký vikariátní úřad
										pag. 86
vyzdvihl ve své zprávě o kanonické vizitaci  za r. 1886 , že vedete bezúhonný život., své kněžské a duchovenské povinnosti a závazky svědomitě plníte  a pro duchovno vašich oveček  jako dobře opatřující pastýř  konáním požehnané . lidové misie jste působil, jakož i že  s horlivostí se staráte o okrášlení a ozdobení  stánku božího.
Když jsem to všechno s vrchnopastýřskou radostí se dozvídám, vyslovuji vám  tímto svou zvláštní spokojenost  a své  pochvalné uznání při udělení mého biskupského požehnání  v naději, že i nadále  jako kněz  podle srdce božího a jako dobrý pastýř  vám svěřeného stáda  se budete osvědčovat.
Z mé biskupské residence  Litoměřice, 15. prosince 1887 
    	L.s.					Emanuel Johann, biskup
										pag.   87
			Mnoho sněhu
Na novoroční svátek 1888 bylo tolik sněhu, že  bylo nemožné dostat se do Rádla . Následkem toho  se tam také nemohla konat žádná bohoslužba. 

			Nové aleje 
Obec Rychnov  na podzim 1887  na silnici  do Jablonce  vysadila nové stromky  a sice lípy, a javory, Rovněž na nové ulici k nádraží  od farní zahrady  až k tržišti{náměstí}.

Všeobecný spolek pro podporu  v  nemoci
Starostou  všeobecného spolku pro podporu v nemoci   byl 16. ledna zvolen  Anton Hofmann , hostinský  v č. 119. Zástupcem starosty se stal  Franz Preisler, malíř, pokladníkem Franz Schmidt, hostinský na náměstí, , jednatelem  Benedikt Seidel, . členy výboru: Josef Maschke č.88, Josef Peukert  č. 54, Augustin Kraus, Josef Stracke,a Wilhelm Preisler.

									Č.15678
		C. k. bernímu úřadu v Jablonci
C.k. bernímu  úřadu  se ukládá na základě  zákona z 19. dubna 1885 č. 47 ř.z., aby farnímu beneficiantovi P- Johannu   Bernardovi k doplnění kongruy od 1.1.1888 ročně 219 zl. 36 kr.  v měsíčních splátkách  podle obvyklých modalit vyplácel  z náboženského fondu.
			C.k. Praha, 29. únor 1888
											pag.88
		Seznam příspěvků na Boží hrob
	jméno	čp.	zl.	kr.	
1	paní Terezie Preislerová z Košov	312	1		
2	             -„-      starší		1		
3	Anton Preisler	312	1	50	
4	Marie Anna Wawřich  Johanna 	66	1		
5	Amalie Rieger		2		
6	Maschke Franz	378	1		
7	Marie Anna Sammel	32	2		
8	Franz Sammel	32	2		
9	Vincenz Peukert, poštmistr		2		
10	Kittel Barbara	60	2		
11	Marie Anna Waller ze Sv.Kříže	5		60	
12	Franziska Schmied	62	1		
13	Peukert Barbara 	54	1	50	
14	Maria Seiboth	103	4		
15	Theresia Maschke	115	2		
16	Barbara Hillebrand	330		25,40	
17	Klara Zappe			20	
18	Anna Lang  roz. Wich	28	5,
		
19	Anna Menzel  ze Sv. Kříže 	7			
20	Johann a Maschke  Dobrá Voda	86			
21	Barbara Müller Rychnov	103			
22	Juliana Peukert  ( u zámečníka)			50	
23	Franziska Schöffel na náměstí		5		
24	Schmied Josef  z Pulečného	57		40	
25	Anna Hübner z Rádla 	243			
			40	35	
				pag.89	
26	Johann Bernard, farář	80	20		
27	Milde Franziska	51	1		
28	Johanna Pfeiffer	51	1		
29	Marie Anna Huillebrand 		2	viz pag.47	
30	Schmied Franz kapelník			50	
31	Johanna Preissler, Rychnov	141		40	
32	Barbara Herein	236	1		
33	Anna Hofmann z Rádla	255		25	
34	Franziska Kundlatsch	6		50	
35	Barbara Hofmann (Petsch Bara)	85	3		
36	Barbara Maschke	85	1		
37	M.A.Schmied a děti	10	2	60	
38	Karolina Just, Dobrá Voda	154	2	50	
39	Anna Wawersich z Pulečného			20	
40	Anna Podlipný, manž. řídícího		1		
41	Josef Maschke, Rychnov	88	2		
42	Anna Peukert	234	1		
43	Josef Maschke, obch.obrazy		3		
44	Franz Preisler, Dobrá Voda	333	1		
45	A. Schneider, Hodkovice			60	
46	Pauline Peukert, Rychnov	438	1		
47	Peukert Klara, Rychnov	81	10		
48	Franz Lang, Rychnov	133	1	30	
49	Barbara Maschke, Rychnov	69	1		
50	Therezia Wych, žena učitele z Č.Dubu		1		
			57		
				pag.90	
	přenos		100	15	
51	Stütz, manž. nadlesního, Dobrá Voda		3		
52	Josef Schmidt, Pulečný	80	2	viz č.24	
53	Marie Anna Hillebrand Rychnov		2	viz č. 29	
54	Augustin Kraus, Rychnov	250	1		
55	Barbara Preisler	230	1		
56	Metane Preisler	254		60	
57	Johanna Schöffel	111		50	
58	Klara Peukert	80	1	viz 47	
59	Franziska  Preisler č.1		1		
	z kostelní pokladny 		20		

										pag.91
Protože se svatý hrob nacházel ve velice smutném stavu ,chtěl jsem ho zrenovovat, udělat něco malého a postavit ho v hale  sv Anny. Pak jsem chtěl od Eduarda Zbitka v Olomouci  koupit  archu úmluvy a kříž ze skleněné mozaiky , to znamenalo    ale zadlužit  se.  Panem Zbítkem ale povzbuzen, objednal jsem  celý svatý hrob  ze skleněné mozaiky , přičemž se   použilo Kristovo tělo  ze starého  svatého hrobu .
Celý sv. hrob stál 				220 zl.  (slovy dvěstědvacet zlatých)
a sice:  kříž č. 1				  49 zl
archa úmluvy 					  22 zl
2 andělé č. 3					  36 zl
1 antipendium č.3				  90 zl.
lampy, bedny ,balení				  23 zl
				celkem 	220 zl.
z toho zaplaceno  po odečtu 4% skonta 
           17. března 1888			 130 zl.
zbývá ještě zaplatit				   90 zl.
do 18. dubna 1888 4% skonto,pak 4. dubna
   	jsem daroval				   40 zl.
po odečtu  4% skonta   tedy celkem zaplac..     170 zl.
takže zbývá ještě zaplatit			    50 zl.  ( slovy padesát zlatých)
   Viděl jsem při kanonické vizitaci  18. června 1888  Wenz. Kretschmer, bisk. venk. vikář
Dne 1. listopadu 1888 jsem	
											pag. 92
zbytek 48 zl.   jsem zaslal panu Eduardu. Zbitkovi, načež on mi  na mou žádost  zbytek 2 zl.prominul.
Tím je hrob ze skleněné mozaiky  zcela zaplacen  a k tomu o ½ roku dříve než bylo ujednáno.

Zemský zákoník pro království české, částka  XX. , rok 1888 (21.12.1888)
Zákon ze 14. prosince 1888, platný pro království  Čechy , kterým se  na základě  zákona ze 17. června  1888, č.99 ř.z. určují podmínky,  o úhradě  vyučování náboženství na veřejných obecných školách .
S přivolením  sněmu Mého království českého  vidí se Mi naříditi takto:
§:1 zvláštní učitelé náboženství na veřejných školách obecních  zřizují se buď s remuneracemi nebo stálými platy .Zvláštní učitel náboženství můře se stálým platem zřízen býti toliko tehdy, jestliže vyučování náboženství , které udělovati má , vyžaduje nejméně šestnáct hodin týdenních.
§2  Zvláštní učitel  náboženství , zřízený se stálým platem , jest povinen vyučovati až do dvacetipěti hodin týdně. Exhorty se počítají do tohoto, jakož i do počtu hodin , uvedeného v § 1, vždy dvěma hodinami
§ 3  Zvláštní učitel náboženství  se  stálým platem  zřízen jest na určité škole , může mu však uloženo  být za povinnost, aby bezplatně převzal vyučování náboženství také na jiných veřejných školách  obecných  a to až do počtu týdenních hodin vyučovacích jak v §2 je uvedeno.
§ 4  Povinnost k vyučování náboženství  a služební postavení zvláštních učitelů náboženství , kteří s remuneracemi jsou zřízeni , ustanoveny budou případ od případu dekretem zřizovacím.
											pag.93
§ 5   O systemizování místa  zvláštního učitele náboženství   jakož i o tom, má-li zvláštní učitel  zřízen býti s remunerací  či se stálým platem , na kterých školách a  v jakém počtu týdenních hodin  na každé škole náboženství  vyučovati má, rozhoduje, šetře ustanovení  výše obsažených, zemský úřad školní , vyslechnuv okresní úřad školní  a dorozuměv se  s příslušným vrchním úřadem konfesionálním , při učitelích náboženství  israelského  pak s představenstvem  příslušných israelských,obcí náboženských 
§ 6  Stálé platy zvláštních učitelů náboženství  upraveny jsou předpisy , které  platí v příčině  příjmů služebních učitelů světských  na příslušné škole  a v příčině přeložení  učitel těchto na odpočinek , jakož i zaopatření jejich pozůstalých .Co se rýče výslužného, počítá se zvláštním učitelům  náboženství , definitivně zřízeným  , také doba služební , kterou strávili  v postavení prozatímním , pakli doba ta  pojí se bez přetržení  k době služební , kterou strávili  v postavení definitivním.
§ 7  Remunerace zvláštním učitelům náboženství  , pak remuneraci za vyučování náboženství , Jež uděluje se od správy duchovní  a od učitelů světských , jakož i náhrady cestovní , jichž poskytnouti náleží učiteli,,když vyučuje náboženství  mimo bydliště své, povoluje od případu k případu zemský  úřad školní, vyslechnuv okresní úřad školní.
Při tom budiž roční remunerace za jednu týdenní hodinu vyučovací vyměřena zvláštnímu učiteli náboženství  1/25 platu učitelského  příslušné obce školní , světskému učiteli  však 10 zlatými ročně.
Remunerace duchovenstva   ve správě duchovní  budiž poukázána ke konci každého roku  školního  a výpočtu  jejímu přiložen  buď za základ  obnos 0,50 zl za každou hodinu , ve které vyučováno bylo.
Jakožto náhrada cestovní  buď  při takových školách přespolních , které nejméně 1,5 km od řádného bydliště učitele náboženství jsou vzdáleny , dle poměrů místních  povoleno 8-12 krejcary  za každý kilometr uražené cesty tam a zpět.
§ 8  Remunerace a náhrady cestovní ,poskytnuté dle ustanovení výše  obsažených, buďtež, není-li  tu zvláštních fondů, nadání neb závazků  nějakých osob neb korporací, zapraveny z těch prostředků, na  kteréž příjmy  služební světských učitelů poukázány jsou.
											pag. 94
§ 9  Povinnosti vzešlé  na základě předpisů dosavadních veřejným činitelům konkurenčním v příčině zapravení stálých příjmů,  remunerací a náhrad  cestovních , o nichž zákon tento jedná, pomíjejí.
S obnosy na odměnu za vyučování náboženství  a na náhrady cestovní , které dosud ještě nebyly nahraženy  a jež dosud zálohou platily školní okresní pokladny na účet příslušníků  vyznání  okresu školního neb jednotlivých obcí školních a fond zemský na účet příslušníků vyznání země, má se  naložiti tak, jako by to byly výdaje skutečné.
§ 10 Zvláštní učitelé náboženství  ,kteří před platností tohoto zákona  definitivně zřízeni byli,  nemají zákonem tímto utrpěti nijakého  zmenšení nynějších  příjmů svých  nebo nároků,jež pro ně vzešly v příčině výslužného ; povinnost jejich  k vyučování může však změněna být dle tohoto zákona ( §§2,3a 5)
§ 11  Zákon tento nabude platnosti  počátkem roku  slunečního  , následujícího.po jeho vyhlášení.
Mému ministrovi záležitostí duchovních a  vyučování uloženo jest, aby zákon tento ve skutek uvedl.
 Vídeň, dne 14. prosince  1888 
				František Josef  v.r.      Gautsch, v.r.  

 	Obecnímu úřadu v Rychnově					Č. 1559
Jelikož v částce XX. zemského  zákoníku obsažený zákon ze 14. prosince  1888 č. 69 o  odměňování  vyučování náboženství a veřejných obecních školách   podle §11  vstupuje v platnost od 1. ledna 1889, bylo   výnosem slavné zemské školní rady z 23. prosince 1888 
č.47751 k provedení toho nařízeno:
Pevné odměny definitivně nebo provizorně ustavených  katechetů  má  pozastavit c.k. okresní školní rada koncem prosince 1888 u tříd ve školním okrese  na základě §9 zákona , naproti tomu  požitky  s ohledem na §6   a §10 dne 1. ledna 1889 poukázat reálně k proplacení okresní školní pokladnou   ve stejném obnosu.
											pag.96
Tito katechetové  zůstávají  v dosavadním služebním poměru   a  učitelskými  úvazky , o čemž je nutno je vyrozumět. Jelikož následkem § 10 zákona  jejich  učitelský úvazek  podle pravidla  ustanovení  §§ 2,3 a 5 zákona se může změnit,  pak má  okresní školní rada, kde se toho ukazuje nutnost  takové změny  případ od případu  podat návrh.
Kde existují výpomocní katechetové, má okresní školní rada s koncem prosince pozastavit jejich požitky a kvůli regulaci  jejich vztahu ve smyslu § 5 do 10. ledna  1889  stanovit odpovídající návrhy  Stejné návrhy  se mají stanovit v oněch případech  , kde  duchovní k obstarávání náboženského vyučování  má zvláštního pomocného kněze,  jejichž dotace  se děje z remunerace  pro náboženské vyučování 
Rovněž  zvláštním výnosem  zemské školní rady schválené remunerace  světských  učitelů  pro zástupné vyučování  náboženství má koncem prosince 1888   okresní školní rada zastavit, , zároveň ale  ve stejné výši  je odkázat  od 1. ledna 1889 k reelné výplatě okresní školní pokladně.Dosavadní remunerace , vyplácené zemskou školní radou duchovním  za vyučování náboženství  vyhasne  podle §9 zákona  koncem prosince1888   Proto také okresní školní rada tyto požitky  musí koncem prosince zastavit. Další jejich poukazování nemá nastoupit. Mají se spíše  koncem školního roku  duchovní pro onu školu  odloučiti , předložit okresní školní radě výkaz  o odučených hodinách  náboženství , ta je přezkoumá , potvrdí  a předloží zemské školní radě k poukázání  obnosu.
Co se konečně  týče cestovného za  udělování vyučování náboženství  mimo bydliště  učitele náboženství, pak podle §8 zákona  pokud nejsou  vlastní fondy, nadace, nebo závazky  určitých osob nebo korporací, budou uhrazeny ze stejných prostředků
											pag.96
na které je odkázán světský učitelský personál , zatímco podle § 9 na základě  dosavadních předpisů  veřejných konkurenčních  faktorů   narostlé závazky   na uhrazení  cestovného mají pominout.
Pokud  žádosti duchovních  o zprostředkování  nebo  poukázání cestovních náhrad  u okresní školní rady  by měly dojít,  pak je třeba zjistit místní poměry  a  případ od případu  odpovídající návrhy  ve smyslu §7 odst. 4 zákona  přeložit okresní školní radě.
  	Okresní školní rada ,  26. prosince  1888     Eichler

									Č.16530
		Jeho veledůstojnosti panu P. Johannu Bernardovi, faráři v Rychnově
Úplné splacení požitků někdejšího faráře v Rychnově panstvím Svijany (Kamila knížete Rohana)  na základě vyvazovacích zákonů z 11. května 1869 č. 87z.z. dává vyvazovací tabela ze dne 29. srpna  t.r. č. 12191  pro  oprávněné od 1. ledna  1889 počínaje  byl složen vyvazovací kapitál ročně 121 zl  47 kr.., které representují ve 20 leté lhůtě v 5 %  vyvazovací kapitál  2429 zl.40 kr.
C.k. berní úřad v Turnově podle § 27 citov. zákona  je zmocněn,  zavázaným k tíži  
											pag. 97
zprostředkovaný kapitál a od 1. ledna 1889 běžící 5% úrok předepsat, podle §11,12 a 13 podle předpisů o daních vybrati, vypočítat  a odvést , konečně podle úplného umoření  kapitálu  a úroků  závázanému vydat kvitanci  o splacení.
Zároveň se obrátí na  zemský soud v Praze ve smyslu § 26 vyvazovacího zákona  
O tom se podává vyrozumění.
Turnov, 8. října 1888
			Okresní hejtman: Rothmünzer v.r.

6 sudů 1 ½ piva vyvazeno po odečtu 10 %  nákladů   po 9,56		86,06
2 měřice  4 mírky pšenice     							  8,10
7 měřic  8 mírek  žita 				           po 2,10		            18,90
2 měřice 4 mírky ječmene 			           po  0,48       		  4,36
l měřice  2 mírky hrachu 			           po  0,45		  4,05
				suma					          121,47
dvacetiletý vyvazovací kapitál  s 5 % úrokem od 1.1.1889		         2429,40
   121,47 * 20= 2429,40
								Bernard, farář v.r.
Požaduji od sl. c.k. místodržitelství 
za r. 1887 2 zl 67 ½ kr
z  r. 1888 265 zl 17 ½ kr z toho doplatek   45 zl.81 kr.
Z  r. 1887  120 zl., z toho doplatek  67/44 kr.
											pag.98
		Fasse – příjmy
1	výnos z farních pozemků	284	72	
2	výnos kapitálů ve veřejných fondech	131	24	
3	výnos naturálií	134	86	
		-13	39	
		121	47	
	z fixních rent a dotací	45	36	
	poplatky ze štoly  43 - 30	13		
	nadační popl.  154 zl. 			
	od toho  neodsl.mše  55 zl. 19 kr.
odečet ekvivalentu       2     90
             dává             52     99	161	02	
	     suma	710	20	
		-13	39	
		696	81	
											pag. 98

		Vydání
Daně
poplatkový ekvivalent
za vedení matrik kancel.výdaje 
vydržování 2. pomoc.kněze
zaplacení nadačních mší jiným kněžím
          celkem	106
43
18
700
6
875	61
90
50

33 ½ 
341/2	
ukazuje se úbytek
proti nové kongrue  celk. úbytek
  celkový úbytek
z toho na 2. pomoc. kněze
  na duchovního	165
800
965
700
265
278
13	171/2
 
17

17 ½
56 ½
39	

Viděl jsem při kanonické visitaci 3. července 1889  Venc.Kretschmer, bisk.venk.vikář
											pag.100
			Na opatření  černého antipendia,
 mešního roucha pro všední den  a  alby přispěli:
   Jméno	zl	kr	
Anton Preisler		50	
Ferdinand Lindner		20	
Magdalena Hübner		20	
Klara Hillebrand		20	
Theresia Gamringer	1		
Juliana Peukert		50	
Barbara Hoffrichter		20	
Franziska Maschke		50	
Johanna Maschke	1		
Paulina Peukert		50	
Johanna Kraus		50	
Klara Zappe		20	
Maria Hofrichter	1		
Eduard Lindner		50	
Franz .Melichar		20	
Karl Hofrichter		50	
Schöffl Anton		30	
Karl Hofrichter	1		
Josef Lindner	1		
		pag.101	
Josef Peukert	1		
Klara Peukert	2		
Augustin Massopust		20	
Theresia Maschke	1	20	
Johann Hoffmann		50	
Josef Maschke	1		
Josef Peukert		50	
Franziska Rieger		50	
Winzenz Peukert	1		
Ignaz Preißler		50	
Franz Sense	1		
August Seiboth		50	
Barbara Herein		30	
Anton Wenzel		50	
Karl Wenzel		50	
Anna Pietsch		50	
		30	
Barbara Maschke		50	
Anna Podlipný		50	
Anna Stütz	2		
Marianna Seiboth	2		
M.Kletschka		30	
		pag.102	
Josefa Preißler		50	
Anton Lang		50	
Josef Preißler	1		
Maria Preißler		40	
Maria Kraus		40	
Karolina Bibel		50	
Anton Appelt		50	
Matria Schöffl		50	
Anton Seiboth		30	
Franz Seiboth	1		
Franz Gartig		50	
Maria Schwarz		50	
Anna Dressler		50	

										pag. 101/102
								Č.11874
		Veledůstojnému farnímu úřadu  Rychnov     
Jeho Excelence pan ministr kultu a vyučování  sl. výnosem  z 15. května 1889 č. 2691, týkajícím se  postupu při schválení nadačních listin , v nichž přichází dodatek o nezapočitatelnosti  nadačních poplatků do  kongruy, sdělil následující:
Přijetí podmínek  v  listinách na mešní nadace, že   příjem farářův z  mešní nadace     se nikdy nesmí započítat do kongruy  lhostejno, zda tuto podmínku zřídil fundátor nebo církevní úřad, tomu s ohledem na  nynější  stav  toho se týkajícího zákonodárství se nemá klást odpor  ale je v každém případě dbát na to, aby z  nadační listiny bylo  zřetelně  viditelné, kým tato podmínka stanovena  a zvláště   zda  byla stanovena  fundátorem .
O to, se  veledůstojný farní úřad  ve smyslu místodržitelského výnosu  ze 6. července 1889 č,51818   vyrozumívá.
Jablonec, 29. srpna 1889,úř. c.k.okresní komisař   Ulrich
											pag. 103

Na opatření pluviálu darovaly  Maria a Anna Hartigovy z Rádla č.233  ……. 40 zl., slovy čtyřicet zlatých a  za křestní list   .. 2 zl
Terezia Maschke		     1
M.Anna Seiboth 		     1
Anna Lang  Rádlo 193 na pluviál  10 zl.
pag.104 Oltářní privilegium				Č,8099
												K vyřízení tamní  úřední předlohy  ze 14 t.m. č. 368 se cestou bisk. ordinariátu mna základě papežského breve  z 26. března   1889 jak  hlavní oltář ve  farním kostele v Rochlicích,  tak i  hlavní oltář ve farním kostele v Rychnově s odvoláním na   jak u jednoho, tak u druhého  z těchto kostelů dosud asi  stávající oltářní privilegium , do 26. března 1896 prohlásil za privilegované{t,j, smí se u nich sloužit mše votivní-přímluvné}
Hlavní oltář  byl proto vybrán,  neboť na něj zpravidla  denně, a zvláště  při pohřbech , při  čtyřtýdenních a ročních  vzpomínkách  se slouží mše svatá.
   Biskupská konsistoř v Litoměřicích,  21. listopadu 1889   
Řehák gen. vikář, Seifert, kancléř
		Sbírky jsou ženským kongregacím zakázány
Sbírky  byly ženským kongregacím v této diecézi povoleny.
Toto povolení  Jeho biskupská Milost nyní bere zpět v souladu  se závěry  v listopadu m.r. ve Vídni shromážděného nejdůstojnějšího episkopátu.
Eventuelně  mají páni faráři  sbírajícím sestrám vysvětlit, že sbírání je v diecézi zakázáno.
Eventuelně  výjimečně  udělené povolení muselo by se prokázat.
	Biskupská konsistoř  v Litoměřicích, 20. března 1890
							Řehák, gen. vikář v.r.
							Seifert, kancléř, v.r.
											pag.105

		1890 . chřipka
V roce 1890  vládla v celé Evropě  nakažlivá choroba, jménem chřipka neboli influenza, jejíž jméno pochází ze slovanského  chřipka- nemoc chřípí. ;Symptomy této nemoci   jsou: bolení v kříži, únava    celého těla, zvláště nohou, hlavy,  atd. Následkem této nemoci mnoho lidí zemřelo.
V únoru 1890 onemocněl i kaplan  Rudolf Hyšperský.
Koncem dubna  nastoupil p. Ferdinand Cvejn, kaplan v Turnově, jako výpomocný kněz.
Koncem července tady také místo kaplana vypomáhal katecheta p. Višňák z Č.Dubu jako výpomocný kněz
Dne 2- srpna 1890 nastoupil  Josef Fr. Rejzek, dříve kaplan v Libochovicích a administrátor v Čížkovicích u Lovosic jako kaplan.
V říjnu 1890 nechal poslanec Vašatý v českém  sněmu  číst interpelaci  na místodržícího hraběte Thuna  v níž se říká: „Proč  první úředník Čechách, který je placen z českých peněz nechce a nemůže v českém sněmu mluvit česky“  To se stalo plným právem-co by říkali Němci, kdyby místodržitel v Čechách neuměl německy!
22. října  1890 
 byla silná  sněhová chumelenice a nastoupily značně silné mrazy.
											pag.106
		 P. Cvejn

Pan P. Cvejn   si v krátké době získal lásku  farníků, především jako  kazatel a přítel dětí v tak  velké míře , že  obec Rádlo  si o něj požádala.  Pan biskup byl  s tím  srozuměn , pokud P. Cvejn. bude souhlasit. . Protože ale byl v turnovském patronátu  prvním kaplanem. zde by ale byl posledním, a protože kromě toho drsný horský vzduch mu nesvědčil, tak přesídlil začátkem července zase zpět do Turnova, Jako kaplan přišel p. Rejzek  z Oudrnic{Údrnice u Libáně } , horská krajina pro něj byla velice obtížná, onemocněl opakovaně na reumatismus, chtěl se stát katechetou,  a protože mu to nebylo dovoleno, chtěl odejít do pense. Zároveň byl kaplan přeložen od 4. prosince  1890 do Horního Litvínova, Na jeho místo měl nastoupit  P. Mansfeld z Tisé{ u Děčína }. Na svou žádost přišel sem ale P. Wenzel Beran , narozený 28. listopadu 1855 v Jeníšovicích 1881 vysvěcený na kněze , který byl kaplanem ve Mšenu, Vysokém a Č.Dubu a administroval naposled  beneficium v Dlouhých Mostech.
											pag. 107

Dne 1. října 1890 byla otevřena nová zastávka Rádlo, velká to výhoda pro Rádlo, a také pro Rychnovské.duchovenstvo. Zvláště návštěva školy jetím velice usnadněna-
Rok 1890 byl velice teplý rok, následoval horký červenec a  částečně i srpen. 
V roce 1890 byl zvolen  obesním starostou poštmistr Vinzenz Peukert  Ale už po krátké době složil úřad a místo něj byl zvolen obchodník Josef Peukert junior. ten ale bohužel po krátké  velice bolestivé nemoci  21. ledna 1892 zemřel. Na jeho pohřbu  bylo velké množství lidí,  pan okresní hejtman Stadler, rytíř z Wolfersgrünu a mnoho jiných úředníků atd. Smuteční řeč měl p.farář Johann Bernard je zde připojena.
Jako starosta byl zvolen jiný V.Peukert. který také volbu přijal.
											pag.108
		Sčítánílidu  31.12.1890

obec	domácností	osob	domů	koně	hovězí	kozy	ovce	včelstva	
Rádlo	331	1534	245						
Vrkoslavicc	20	85	11						
Dobrá Voda	15	78	13						
  celkem 	366	1697	269	32	302	78	70	11	
Pulečný		772							
Kopanina		 27							
Lísek 316		  9							
Dalešice 17		  6							
  celkem		814							
Sv.Kříž 16+17		  8							
Jestřebí		 40							
Mohelka		14							
Kopanina, Dalešický.díl		54							
Klíčnov		189							
Rychnov +  Dobrá Voda		2992 	450	26	407	140	24		

Viděl jsem při kanon.vizitaci 18. června 1891					pag. 109
Obec	obyvatel	řím.katol.	starokat.	židé	evang. augsb..	event. helv.konf.	
Rychnov	2966	2916	37	6	7		
Svatý Kříž	   76	   76					
Rádlo	1532	1529			2	1	
Dobrá Voda	   78	    78					
Pulečný	 799	  788	11				
Klíčnov	 189	  189					
Kopanina(Pul.)	  26	  26					
Kopanina(Daleš.)	  51	  51					
  Suma	5717	5633	48	6	9	1	

Podle přípisu c.k. okresního hejtmanství  Jablonec, 3. září 1891
								K č.j. 3112
Tento přehled  se zdá být správný. Nesouhlasí ale s údaji   obecních úřadů.
Počet duší v jednotlivých místech  kromě Jablonce se zmenšil.
											pag. 110
{ prázdná } 
{český text}										pag. 111
		Strasti českého duchovenstva při sčítání lidu 1891 
        vyličuje  dopisovatel (V.Beran,kaplan ) v Čechu dne 4.2.1891, č.27 takto:
Od Mohelky (Sčítání lidu)
Nacházíme se uprostřed  nejpřísnější zimy, sněhem zaváti, kde mnohdy soused sousedu ani do oken  nevidí, kde se zdá, že všude všecko alespoň na čas  klidno, že  pokoj vládne p o dědinách,  Avšak přece tomu není tak, alespoň u nás  v uzavřeném území. Rozbouřeno, rozeštváno, má býti každé německy tlukoucí srdce! Tak tomu chtějí a o to pracují  německé zdejší listy. Proč?  Za příčinou sčítání lidu , za příčinou  Umgangssprache! Ta ubohá Umgangssprache!
Jaké pronásledování kvůli ní stihlo hlavně české kněze v německých zdejších osadách! Pokud nám známo, přihlásil se ve zdejším něm. okolí každý  český kněz , jak mu svědomí  a úcta k mateřskému jazyku  káže,za Čecha, ale také každý z nich byl již v libereckých nebo jabloneckých štváčských  listech za  tento poctivý a správný čin  kaceřován a na pranýř postaven.
Možno si též domysliti ,jak „něžným“ tonem dopisy ty se honosí. Tak na doklad liberecká Deutsche  Volkszeitung  z 23.1.1891, kde nazývá nás  známý dopisovatel … Nachkommen  Krako(potomci Krokovi)….einige Wenzel (nějací Vaškové)….Categorie der Venzel(Kategorie Venclů) atd. podobné titulatury  dostává se nám napořád.!
Ano, tak drzými jsou  tito dopisovatelé, že nepokrytě se vyjadřují jak by si přáli z toho velkoněmeckého srdce  aby ten český kněz  z osady německé  odešel. Jiný dopisovatel  opět vyhrožuje,  že z toho „velkého rozjitření“ rozhodující kruhy (on sám asi!) zamýšlejí připojiti se k hnutí starokatolickému , aby se jim dostalo čisto a plnokrevného  německého kněze! ( jakým je kupř. starokatolický biskup Miloš Čech ve Vídni , že ano?)
											pag. 112

Tu činím si často tyto otázky: provinili jsme se my, čeští kněží tak těžce, že při letošním sčítání lidu ? Stali jsme  se tím snad nevěrnými svému vznešenému  povolání, mezi německými krajany ? Jest naše jednání poctivé? Na  to si dovolím říci: My jednáme poctivě a správně-!
Tak poctivě  „nalovili“ kupř. v Jablonci  a v Liberci našich českých krajanů  do své  německé sítě , je přece tolik známo, že studem se mnozí rdíti (možno-li ještě!) všichni ti němečtí rytíři!
Když komise zapisovaly  „Umgangssprache“  vykládaly těm Čecháčkům, že se jedná pouze o řeč obcovací., to jest., jakou  řečí se nluvívá v povolání, v obchodě, ve škole, v kostele, v obci, městě, atd. 
Že se jedná  o národnost, to páni „poctivě „zamlčeli! A nyní po výsledku  sčítání lidu? Každé číslo něm. listů  přináší  radostnou(?) zprávy, Čechů v městě N … tolik, méně než v ….než před 10 lety. Není to fixlování, není to podvod?  Proč balamutíte lidi   při sčítání, že se nejedná o národnost  a po sčítání se vytasíte  s národností?
Vezměte si jen příklad z českých  kněží, jak jednali při sčítáni lidu svědomitě a poctivě, aby se vám  jejich vinou ani jediná  německá osobnost neztratila .Mám důkazy,na několika farách  , že psaly faráři podřízené v jeho domácnosti , národnosti německém na výslovné přání faráře  českého napsány  byly s obcovací řečí  německou!
Bylo zacházeno tak  spravedlivě s českými podřízenými  se strany německé? 
Zkoumejte  se svědomitě  a pak si musíte vzíti  českého kněze za vzor, kterého vy ve své zuřivosti a zaslepenosti nikdy nedostihnete!
											pag. 113
Sáhněte jen hlouběji do svědomí , jaké kněze kaceřujete!   Je zde nedaleko                     (v Hodkov.) stařičký  p. děkan, Čech, který věrně a spravedlivě  ve své smíšené osadě  po  celý kněžský život , chrám Páně vyzdobil , mnoho darovav ze svého,  žádnému Němci nikdy ani vlasu nezkřivil  a co zakouší nyní na stará kolena  pro svou českou národnost . Tu všecku surovosť  a spustlosť  , kterou na nás Čechy listy  ty vychrlují podrobně uváděti zdá se mi až nedůstojno naší předrahé svatováclavské mluvy , za kterou jsme tolik již vytrpěli a kterou nezradíme, kdyby se odvážili  naši nepřátelé i těch nejsurovějších útoků ke kterým přímo vybízí liberální  Deut/sche/ Volksz/eitung/ kde dopisovatel surově se sápe   také na p. B.  a přednostu dráhy na Dl.M/ostech /, Pán tento je úředníkem co nejsvědomitějším , poctivý, upřímný Čech,  k Němcům až do malých podrobností  spravedlivý, jak sami Němci, kteří  nestranní a poctiví jsou, doznávají, pravíce že žádný přednosta Němec  se k nim tak laskavě nechoval jako nynější pan B.-Čech!  a tohoto v každém ohledu  poctivého, zachovalého  a spravedlivého muže opovažuje se dopisovatel „známý“ z Dl.M/ostů/ nešetrně dotýkati ! A nyní přichází to nejkrásnější. V části redakční dává redakce  D.V. dopisovateli na Dl.M. přátelskou radu  těmito slovy: 
{německy:}: Sdělení  redakce  D.V. do Dlouhých Mostů: jak  panu B.     Němci, přemýšlejte trochu!Člověk, od nějž  Šamánek  u příležitosti své agitační cesty  v Jablonci  byl zbit, {česky“ to tedy chtějí!“} se měl jmenovat Przestakrk…!!!
{pokračuje  česky }																					pag.113
Což není to šalamounská rada libereckého plátku,
Rozum(?) listu  D.V. vrcholí v tom: Kde nemůžeme  u někoho  ničeho zmoci duševní převahou , důvody a slušností, nuže tomu vynadejme dle našeho osvědčeného galantom { galant-homme} slovníku   a nařežme mu! Tedy  Němci pozor na komando D.V. z Liberce: Klacky, sklenice a revolvery do ruky  a – hr na ně! na ty „milované „krajany Čechy!
Co chceme více? To illustruje  ten ráj českých kněží , úředníků aj. v uzavřeném území!
{konec českého psaní}																+ 47
     		Stvrzenka 
příjmu  od Jeho cís.král.apoštolského Majestátu  k renovaci  farního kostela  nejmilostivěji darovaného obnosu  jednosto  zlatých  tímto nejponíženější      farní úřad s výrazem nejhlubšího nejponíženějšího   díku potvrzuje
Rychnov,  7. října 1891			Johann Bernard, farář
pag. 114

Následující páni a  dámy zakoupili  zaplatili za hrobní místa:
  	Anna Lindner (Lang)
	Josef Peukert				80
	Johanna Schöffel			60
	Ernst Hofrichter			65
	Anton Lindner			70
	Karl Sense				70
	Eduard Lindner			75
	Josef Preisler				55
	Franz Seiboth				75

Opis
	Pan JUDr Hermann Adler, advokát  Jablonec
	ve     Rosy Schütz v Rádle
Slavné c.k. místodržitelství výnosem z 29.října 1891 č. 92 655  ve srozumění s biskupskou konsistoří v Litoměřicích ve věci zda na nemovitostech č. 117 a 219v Rádle váznou nadační kapitály  per100 zl. konv.m.= 105 zl. rak.m.  k  udržování  Ave zvonu stávajícího na č.219 a při něm se nacházejíc sochy  sdělila sem následující:
Jelikož  vzpomínaný závazek u č. 219  je zaknihován,  představuje závazek pro kteréhokoli držitele  realit č. 219 a 117 a proto se jeho vyvazení nemůže žádným způsobem provést. ale je třeba spíše držitele uvedených nemovitostí   k plnění jejich povinností  k tomu podnítit  aby   zvoničku  včetně zvonu  udržovali  v příslušném stavu  a aby znovu zavedli zvonění Zdrávas Maria. 
											pag.116
Je třeba tedy, aby jak patronát, tak farní úřad  pečovali o to, aby tato nadace  na zvonění Zdrávas Maria byla  zlistiněna a reaktivována. Konečně se ještě poznamenává, že pokud  zvonice stojí na kat.parcele č.803,  která není nadále součástí papír.mlýna č.219 v Rádle,  ale s jinými  pozemky  bez budovy je zanesena ve vložce pozemkové knihy č.177, zatímco papír.mlýn je od dřívější  držby knihovně oddělen a  přenesen do knih. vložky č.425 v Rádle ve zrušení  zjištění na papír.mlýnu č.219 knih.vložka č. 425, neboť to neodpovídá  zámyslu   fundátora   a s těžkostmi ve správě by bylo spojeno,  pak nad pozemky   knih.vložka č. 177 a 219 v Rádle  nemůže být schváleno, nicméně proti vydání  požadovaného odečtení od hypotéky v rádelské knih. vložce č.366,426,427,428 resp.poté co z poslední  vložky podle rozhodnutí c.k. okresního soudu Jablonec ze dne 28. ledna 1891 č. 2776 byla vytvořena nová vložka č.458, také ve vložce č.458 zapsané pozemky  kat.č. 856,860/3,263/2, 263/3, 263/4, 263/5, 860/2, 161/1, 161/2, v Rádle  pokud se týče  na nich váznoucího fundačního kapitálu per 100 zl. k.m. pak  závazek k udržování  zdrávasového zvonu  na realitě  č. 219 v Rádle  a při ní se nacházející sochy  žádná závada  se nevyskytuje.
Jablonec, 7. listopadu 1891,   c.k. okresní hejtman   Stadler v.r.  															pag.117
		Stav obročního jmění koncem prosince 1891
		 podle návrhu zasláno
1. výnos vlastních pozemků					284
2. výnos kapitálů						131,24
3. výnos fixních rent a dotací  ( v penězích nebo ceně peněz      166,83
4. poplatky štoly						   43,00
5. poplatky z nadací						 101,02
6. dotace od státu						  278,56 1/2kr

	Vydání
1. zeměpanské daně, odvody, obecní přirážky		   106,64
2. poplatkový ekvivalent					     43,90
3. za vedení matrik						     18,50
4. odsloužení nadačních mší jinými kněžími			       6,33	
								   175,37	

	Kapitálová cena pozemků				   6917
	kapitál ve veřej. fondech				   3069,
	kurs.cena k 31. prosinci 1890				   2766
	privát. spořitelní kapitál				   2429  
                  veškeré aktivní   jmění				     151,81 zl.
											pag. 118
		Jubilejní výstava 1891
V roce 1891 se v Praze konala Jubilejní   zemská výstava  jak J.Majestát  císař, tak  všichni nestranní  návštěvníci  museli potvrdit: překrásné Bohužel byla  Němci málo podpořena. Stalo se přes přání  stranického vedení Němců v Čechách  , na jehož čele stál dr Plener.  Jeho Majestát císař   přijel při této příležitosti o svátku sv Václava do Prahy , kde byl co nejslavnostněji přivítán.
1. října  přijel do Liberce,  a vystoupil i v Rychnově , kde ho oslovil  starosta z Jablonce, Posselt, pak mu byly v krásném císařském pavilonu představeni někteří pánové  v první řadě vikář  Pirtzkal z Josefova Dolu.Ke 20 duchovním řekl: děkuji pánům , že se zde tak početně  shromáždili   Den předtím měl  být vyhozen do povětří most v Růžodole , atentát se ale nepodařil. V Liberci  řekl J.Majestát hraběnce Clam-Gallasové   Výstava je krásná, překrásná, bohužel pro krátkost času  jsem nemohl  celou vidět.  Továrníku Ginzkeyovi 
											pag. 119
To jsou velice pěkné věci. Škoda, že nejsou vystaveny-Kdyby takové věci  tam byly, byla by výstava ještě krásnější.  Ke starostovi Schückerovi: Prokážete mi velkou  laskavost, když  policistům opatříte jiné uniformy. Asi o  ½ hodiny dříve než bylo určeno  odejel z Liberce.
Nejsmutnější bylo, že J.Majestát byl svědkem toho, jak turneři  házeli kameny na Čechy. Nejvyšší vstal a pohrozil jim. V Rychnově  byly všechny spolky politického okresu  Jablonec a velké množství lidu. Hostinští byli ale  nanejvýš nespokojeni, protože do hostinců se vrátilo jen malé množství osob. Pivo a jídlo  jim zůstaly. Měli veliké škody. Obecní zastupitelstvo  a obyvatelé  byli nanejvýš nespokojeni, protože starosta nebyl J.Majestátu  představen  a že zdejší spolky   byly postaveny úplně dozadu.
											pag.120
		Renovace kostela 1892 a 1893
Už v roce 1888 usneslo obecní zastupitelstvo na  naléhavou žádost faráře že se bude renovovat kostel. a toto rozhodnutí byl obyvatelům obce sdělen oběžníkem,.Ale vinou starosty Franze Pietsche , který tehdy stavěl svůj dům v Nádražní ulici  a farní úřad se sbírkou odkázal na pozdější dobu to  přestalo.1889 se zastavil obchod se sklem, 1890 onemocněl kaplan Rudolf Hyšperský  a tak to zůstalo až do r. 1892
Poté, co o velikonocích byla  vystavěna 3okna , požádal farář znovu  obecní zastupitelstvo,. které mezitím bylo nově zvoleno v čele s mladým, činorodým starostou jenž měl dobrou vůli a jmenoval se Josef Peukert č.50 , aby se renovace kostela konečně provedla
Proč  farář neprovedl renovaci sám?
Ze dvou důvodů: 1). Rychnov je místo malířů, kde  kritika  se provozuje přísně a farář za svou snahu  měl spíše hanu než chválu, jak se  ukázalo  při opatření Božího hrobu. 
											pag. 121
pak 2)v kostele jsou postranní empory, které kostel nově přestavěl, a které bránily přístupu světla a vzduchu a jejich odstranění bylo velice žádoucí. . Ale  obec je kdysi postavila  , a jen ona mohla  s nimi nakládat  a pak byli lidé, kteří  se stavěli proti jejich odstranění.
Potřebné peníze  byly vybrány pomocí sbírky, obnos 100 zl věnoval  J.Majestát František Josef  když v Rychnově vystoupil na nádraží. Chybějící obnos  byl uhrazen obecními přirážkami . Ale šlo to jen pomalu kupředu.  teprve v srpnu začal malíř Hellebrand malovat. Za svou práci  dostal 630 zl. Malíř obrazů Sturm  za obraz Bůh otec a 4 anděly v presbyteriu  dostal 60 zl.
Při té příležitosti byl kostel dva metry vysoko asfaltován  a za oltářem bylo uděláno okno, které se otvíralo zdola. To je pro větrání velkou výhodou.  Výlohy  spoluhradil i patronátní úřad.
											pag. 122
Že renovace v roce 1891 přes všechny potíže přece došla ke konci,bylo zásluhou pana starosty  Josefa Peukerta . Když ten 21. ledna 1892 zemřel a 24. ledna v neděli  hluboce oplakáván všemi kdož ho znali  a za velké účasti lidu měl pohřeb, nechal ho pan farář mimořádně přinést do kostela  a z vděčnosti nad ním držel pohřební řeč. která je zde přiložena. a proti vůli rodičů byla vytištěna.   Z výnosu  vytištěné smuteční řeči, byly opatřeny 2 mešní roucha, 2 rochety a 2 alby.

		Dětská školka
Na podzim 1891 byla v Rychnově otevřena dětská školka

Roku 1892 bylo  velice časné jaro, v březnu se už selo, což ve zdejší horské krajině  přicházelo jen zřídka. Na faře byli už o velikonocích  hotovi se setím a sázením brambor.-
do 14. dubna.
	Revidoval jsem o kanonické vizitaci 9. června 1892  Wenc.Kretschmer, bisk.vikář
											pag. 123
		Veledůstojný farní úřad			Č.358
Veledůst. konsistoř  sděluje pod č. 5320 3/9 praes. 10/9 kopii č. 81768 místodržit., že Anna  Schwarzbachová, + 7.11.1890 v Rádle podle testamentu  ze 6. července  1886 určila:
      na mešní nadaci  za mě a mého manžela , jak sv.mše v rádelském kostele se budou  konat, obnos 200 zl.
      má  se nedaleko domu č.17 a na tomto pozemku   postavit kamenný kříž  a k jeho udržování  odkazuji …50 zl., které hostinský  Peter  Peukert jako břemeno a  zajištění má na domě č. 17
     Praha, 23. července 1891
O tom se  dává sdělení  k úřednímu jednání 
 liberecký vikariát  v Rochlicích,10 září 1891   Wenzel Kretschmer, bisk.vikář

		Veledůstojný farní úřade v Rádle
Dne 7. listopadu 1890 v Rádle  zesnulá Anna Schwarzbachová  podle opisu testamentu  určila  odkaz  na mše za sebe a svého manžela  v kostele v Rádle  200 zl.  a k osazení kříže 50 zl. a dovolujeme si o tom učiniti oznámení.
C.k, okresní soud v Jablonci  dne 30. června 1891     c.k. okresní soudce   
pag.124
(kolek 50kr)		Protokol				
sepsaný knížecím Rohanským patronátním úřadem v Sychrově v obci Rychnov 
3. září 1892
	Předmětem
je pronájem k farnímu beneficiu  v Rychnově  patřících pozemků  ve výměře  10 jiter 879 čtver.sáhů za stávajících  úředně schválených  podmínek  na základě slavným c.k. okresním hejtmanstvím  v Jablonci  výnosem z 19. srpna 1892 č. 17689  ve shodě  s veledůstojnou konsistoří  v Litoměřicích  uděleným svolením.
			I.

Budou nejvíce nabízejícím pronajaty na  šest po sobě následujících let  po sobě jdoucích od 1. října 1892 do 30. září 1898, farnímu beneficiu v Rychnově  patřící v pachtovním protokole  blíže uvedené pozemky podle jejich  reál.katastr. označení a výměry  v celkové výměře 10 jiter 879 čtv.sáhů 
			II.
Každý pachtýř  může pachtem vydražené  pozemky  po celou dobu  pachtu  ( s výjimkou § IX těchto podmínek ) nerušeně a v zemi obvyklým způsobem  užívat
			III.
Všichni pachtýři jsou povinni  ve čtvrtletních lhůtách  napřed pachtovné poukázat kostelní pokladně  a sice při  dané okolnosti, že vedení kostelních účtů je v Sychrově a tak je vzdáleno, k rukám důst.p. farního beneficianta  v Rychnově o to  významněji, zapravit, když v opačném případě, když se  nájemné nezaplatí  do šesti týdnů  po lhůtě je zástupce kostela oprávněn  pozemek bez jakéhokoli soudního  projednání , ovšem po schválení kompetentními orgány, na nebezpečí a náklady  pachtýře  znovu vylicitovat a  utrpěné 
											pag. 125
škody uhradit nejen z kauce pachtýře, ale i na jeho jakémkoli a jakkoli pojmenovaném majetku  
Taková relicitace . která nastoupí i tehdy, pokud nejsou dodržovány stanovené podmínky, se  zmíněný pachtýř nesmí účastnit, a je vyloučen i z dosažených předností.
			IV.
Na vydražené pozemky připadající c.k. zeměpanskou daň, zemské, okresní, obecní, školní a jiné veřejné dávky  hradí důst.pan farář  z vlastního, jen v případě války  musí pachtýři nést sami ty naturální dávky, které vojska rekvírovala a také jim připadne  odškodnění, které poskytne vláda.a nejsou oprávněni,  nárokovat nějaké slev na pachtovném nebo odškodnění od pronájemce.
			V.
Pachtýř je povinen  pronajaté pozemky řádně a v příslušné době je obdělávat , příslušně je nechat ladem , každou měřici plochy pronajatého pozemku během pachtu  ve třetím roce  šesti fůrami hnoje po 10 str, pohnojit  a také    to  důst. farnímu beneficiantovi  nebo  vedení kostelních účtů 
prokázat a zároveň o tom učinit do nájemní knížky poznamenání, jinak pachtýř  za každou  nedodanou fůru hnoje zaplatí 2 zl.10 kr. do  kostelní pokladny k rukám farního beneficia  také je pachtýř zavázán , pronajatý pozemek chránit proti odplavení, zaplavení a  zapískování, nebo, když se  to přece stane,  poškozený pozemek dát do původního stavu  a v případě, že by zanedbáním došlo ke škodám, uhradit je.
			VI.
Pachtýři  nedostanou žádné  náhrady za nepředvídané povětrnostní a povodňové škody leda by pronajaté pozemky byly tak zpustošeny,  že by došlo k odepsání daní, při kteréžto události  může být škrtnut jen poměrný díl nájemného.
			VII.
Nesmí ani zcizit, ani zastavit pronajatý pozemek, ani  na něm zřizovat stavby, ani dělat příkopy z kamení a jílu atd. Když pachtýř  při ukončení své nájemní smlouvy  dluží za své povinnosti a závazky, mohou  představení kostela udělit povolení k tomu,  jinak je za zapotřebí vyšší svolení
											pag. 126
(50 kr.kolek) si vyžádat. Pokud během pachtovní doby pachtýř zemře, přechází nájem na jeho dědice.
			VIII.
Pokud bude pachtýři  se svolením kompetentních orgánů povoleno přeměnit pole v louky nebo pastvinu v pole,  tu pachtýř  za zlepšení pozemku a půdy nemůže nárokovat žádné odškodnění.
			IX.
Pokud by pro potřeby farního beneficia  bylo nutné, aby jeden nebo druhý pozemek  byl vzat k mimořádnému určení, pak má jeho pachtýř  za zrušení pachtovních podmínek  váznoucích na tomto pozemku  za  odškodnění úrody nebo sklizně sena a otavy na tomto pozemku ho přenechati a nemůže nárokovat jiné odškodnění.
			X.
Roční výnos  honební činže , která podle honebního zákona na farní pozemky  přísluší, a se rozděluje, zůstává důst.p. farnímu beneficiantovi, proto nemůže žádný pachtýř si na to dělat nárok
			XI.
K zajištění farního beneficia  je stanovena kauce tak, že každý pachtýř  hned při podpisu  licitačního protokolu obnos, rovnající se celoročnímu nájmu  hotově a bezúročně složí , naproti tomu je ale pachtýři volno,  peněžní kauci  zaměnit reálnou kaucí , která zde bude uznána za dostatečnou , za tím účelem nejpozději během 14 dnů po vydražení  musí donésti hypotekární extrakt
			XII.
Ratifikace kompetentních orgánů je tak  vyhrazena, že pachtýři jsou právně vázáni  hned po zhotovení licitačního protokolu , farní beneficium v Rychnově ale teprve  po následném potvrzení protokolu úřady,
			XIII.
S pronájmem spojené náklady  a kolkové poplatky podle taxy uhradí poměrně pachtýři podle  míry nájmu a nebudou  odečteny z nájmu.
			XIV.
Pachtovní protokol  zastupuje pachtovní smlouvu a pachtýři svými vlastnoručními podpisy  zároveň dávají svolení,  aby k zajištění všech v ní obsažených  závazků a práv  v nutném případě byl  zaknihován a zaznamenán
Po zveřejnění  řečených podmínek bylo přikročeno k licitaci, jak následuje:		
											pag. 127
					Farní pole
č.parc.	j.	sáhů	č	j	sáhů	jméno	čp.	obec	nájem
zl, kr.	podpis
	
918/1	2	162	1		860	Franz Ulbrich	353	Ry	4,0		
918/2	0	1181	2		800	  „			2,50		
918/3	3	1380	3		960	  „			3,50		
   suma	6	1123									
			4		800	Franz Stütz	118	D.Voda	4,05		
			5		800	   „			4,00		
			6		800	  „			4,20		
			7		800	Josef Habel  	414	D.Voda	4,00		
			8		800	Ant.Appelt	110	Ry	4,00		
			9		1028	Joh.Rössler	15	Ry	6,60		
			10		855	Jos, Ulbrich	416	D.Voda	4,10		
			11		759	Franz Stütz	118	Ry	3,10		
			12		770	   „			4,00		
			13		632	   „			2,05		
suma				6	1064	(0,59=cesty)   			50,10		
 914(Za Andělem strážcem	8	875	1		540	Franz Stütz	118	D.Voda	4,25	pag. 128	
			2		480				3,65		
			3		350				3,15		
			4		380				3,10		
			5		380				3,30		
			6		400				3,30		
			7		430				3,55		
			8		460				3,50		
suma				2	220						
142/1		466			466	Stephan Maschke	441	Ry	8,15		

.					Farní louky
 od 141	2	426	1		374	farář		Ry			
					424	   „		 „			
					350	Jos.Maschke	77	  „	11,00		
					200	Jos.Preissler	73	  „	 6,55		
					540	Barb.Maschke	69	  „	13,70		
					382	Fr. Maschke	72	  „	  8,25		
suma				1	670				125,55		

Roční pacht obnáší  tedy slovy:		
											pag. 129
jednosto pětadvacet zlatých   a 55 kr. r.m.
Po uskutečněném propachtování  uvedených pozemků  byl tento protokol uzavřen a podepsán  s poznamenáním, že k němu  bude připojen kolek za právní úkony , spočítáno ze 6.letého nájmu každého nájemce ve výši  2 zl. 80 kr.
					Dáno jak svrchu psáno.
						Alois Göbl, patron.komisař v.r.

K pronájmu budiž poznamenáno,  že nájemci  jen po velkých přímluvách  si znovu pronajali pole,  a že  v průběhu  dalších 6. let   beneficiát   nejpravděpodobněji  také tato pole bude muset vzít do vlastní režie  Pravděpodobně  k tomu přispěla i letošní   neúroda , ozim  vymrzl , oves byl krátký, tenký a  vytrvalým velkým vedrem +28 R {35C} přezrál. Pozdní brambory  zklamaly a otava téměř žádná. Navíc, lidé s broušením skla  ,které  dává slušný výdělek, jsou spokojení, kdežto obtížným hospodařením se nikdo nezabýval.. Pachtýři  pomalu umírají, a také pan nadlesní těžko mohl po 6.letech pole zase  zpachtovat. 									pag.130
			Vysvěcení školy v Pulečném a Rádle
V roce 1891 začaly se téměř zároveň stavět  nové školy v Rádle a Pulečném , rádelská škola je nádherná stavba  a spolu se zařízením měla stát 40 000 zl.( čtyřicettisíc zlatých), vskutku strašná suma pro chudou obec. Člověk musí tento velký , zbytečný náklad  o to více hanět, , když kaple je na spadnutí a také  uvnitř je ve smutném stavu. Je to móda pro nekonfesijní školu  budovat paláce a  pak nic nezůstane pro kostel. U Rádla je třeba  toho o to víc želet, že se už staletí snaží o svého faráře , tak bylo 1891 dáno nové podání konsistoři a jako první  podmínka  jim bylo dáno zvětšení kostela. Jak lehko se mohlo ušetřit  deset tisíc  u stavby školy  a ty se mohly použít  ke zvětšení kostelíčka a k nadaci pro nového duchovního a  cíle by bylo
											pag. 131
dosaženo, a přitom by škola  dokonale dostála všem potřebám, jako v Pulečném, kde , neboť zde náklady  na stavbu byly jen 24 000 zl., jak ujistil stavitel,- nepočítaje vlastní zařízení.
V Pulečném  se zvolil jako den vysvěcení nové školy  8. září, na svátek narození P.Marie, faráři byl nabídnut landauer, on ale nabídku s díky odmítl..U školy byl on  a asistence, sestávající z p.P.Rudolfa Hyšperského a theologa  Ladislava Mrázka  přivítáni obecním zastupitelstvem a místní školní radou. U staré školy  se dívka se školou rozloučila, přičemž starým mužům tekly slzy, u nové školy drželi řeč 1.školní inspektor, 2. starosta  a 3. řídící učitel Schlaffmann .Při tom začalo silně pršet, takže poslední přednášky dvou dívek  se poslouchaly bez větší pozornosti. Po vysvěcení také pan farář uvnitř školy držel delší řeč.Píseň zakončila  krásnou slavnost. – obec byla vyzdobena prapory, ‚Šlo se obcí nahoru a dolů a ve staré škole  byli hosté pohoštěni
											pag. 132
Při tomto svátku cítil člověk  dobrého  křesťanského ducha  , který vanul ze všech proslovů –  v každém   „jen dobré křesťanské vychování  je základem šťastného  života . Plně spokojeni jsem se navrátil domů.
			Rádlo
Docela jinak tomu bylo v Rádle. Nejprve ohlásil pan řídící  že jeho   návrh, aby  pan farář  měl slavnostní řeč, propadl, a že    bylo přijato  usnesení  ,  že držet řeč má pan řídící..  Pozvání ze strany obce  nebylo, jen  Anton Schöffel oznámil, že vysvěcení školy bude 2. října , pokud do té doby  se bude konat kolaudace. Přivedete ssebou  také kaplany? to bylo  pozvání pro dva mladé  pány Na začátku  kdy má být bohoslužba, řekl že v obvyklou hodinu. 2. října   jsem tam odjel, aniž bych si byl jist, že se bude konat vysvěcení školy.  Kostel byl zpola prázdný.Neviděl jsem žádné vlajky, žádnou známku  slavnosti. V jistém očekávání, že místní školní rada a obecní zastupitelstvo  budou přítomni bohoslužbě
											pag. 133
a budou přítomni slavnostnímu kázání, čekal jsem celou hodinu.. Konečně jsem nechal přivést školní děti, které  pan řídící  Feix pro dostatek místa ve staré škole  pustil, a šel jsem na kazatelnu.Když jsem přišel k oltáři, uslyšel jsem na kůru housle  a sloužil jsem-tichému přání pana řídícího vyhovuje- velkou mši.Ale pánové do kostela nepřišli. Když jsem přišel k sakristii, uviděl jsem Antona  Schöffela, nově zvoleného, ale ještě nepřísahajícího starostu Řekl jsem mu   „: to nebylo hezké, že jste nepřišli do kostela to musím veřejně  pokárat.“ Teď jsem měl  jít do staré školy něco podepsat. Vzhledem k tomu, že jsem neznal obsah, podpis jsem odmítl. Snažte se, aby  to pokračovalo, abych příliš nevychladl, poté, co jsem řádně v kostele mlčel.- mínil jsem, U školy měl  místní školní inspektor  Simm, , obecní starosta Kundlatsch a řídící Feix projevy,poslední byl velmi dlouhý a ve vysokém stylu a protože  měl být nenapadnutelný, a protože do rukopisu ,který neměl být vidět se díval a četl ho, a pak  že lidé byli dost vzdáleni, nebylo mu rozumět  Pan Anton Schöffel.nepřišel. Když jsem po skončení svěcení  jsem se chtěl vrátit do kostela, spěchal  za mnou a zde, před lidmi, zahrnul mě takovými hrubostmi, jako neslýchaná  drzost apod., to byla odměna rádelských  za mojí snahu , zvláště kterou jsem použil na slavnostním kázání
V 1 hodinu jsem se vrátil hladový, protože jsem byl bez snídaně,  nanejvýš vzrušen, do Rychnova. Třetího dne jsem poslal panu starostovi Kundlatschovi  delší psaní, v němž jsem jednání obce  nanejvýš litoval , naproti tomu jsem ukázal na služby farního duchovenstva , zvláště  jsem je upozornil, že není naší povinností konat v Rádle bohoslužby, poukázal jsem na malou  odměnu a tím i na oběť, kterou obci přinášíme  a konečně  požadoval jsem aby obec, za 
											pag. 134
okolností že jim nyní nebude možno nyní postavit také nový kostel, aby alespoň kapli důkladně zrenovovali a s motem:“Peníze ušetření při vysvěcení školy by měly  stačit“, Téhož dne, kdy jsem to odeslal,, to bylo 5. října 1892, vyhořely v Rádle dva domy  i se stodolami. Na začátku vál prudký vítr, takže celá horní ves byla v nebezpečí, naštěstí se ale brzy vítr utišil.

                                   Ordinace P.P.Johanna  a Josefa Schlenze
O velikonocích 1892 byl v Římě  vysvěcen na kněze chovanec  české koleje ( Collegium  bohemicum) Josef Schlenz, rodák z Rádla. Jeho bratr který  byl právě 1890 ordinován v Litoměřicích, slavil v rádelské kapli svou primici., farář Bernard mu držel slavnostní řeč P. Ferdinand Cvejn , pomocný kněz v Rychnově , kaplan turnovský, mu asistoval. Všechny rádelské spolky  se zúčastnily tohoto krásného svátku svého krajana. U pana   starosty Ignaze Maschke zvaného Kautenaz  byla  snídaně.
											pag. 135

P. Rudolf Hyšperský dne  22. října 1892  se jako 1. kaplan přestěhoval do Č.Dubu Musela ho předcházet pověst  jeho lásky k matce a sourozencům. Už jako teolog  v 1. roce ho opustil jeho tec , který zanechal vdovu a 6 dětí. Rudolf byl nejstarší.  K tomu byla matka  zesláblá,  nemocná Rudolf jako teolog  pilně … a výtěžek posílal matce.O prázdninách chodil žebrotou po klášterech a panstvích  a výtěžek dával matce. V posledním roce svého teologického studia  říkal krupaři a pak pekaři:Co matka bude  potřebovat. dejte jí,  jakmile budu knězem, zaplatím. 
Jako kněz v Rychnově téměř všechny  příjmy posílal matce , která také delší čas bydlela v Rychnově , obětoval se také sourozencům, Nejmenší Karel chodil tady dva roky do školy, měl také na faře zdarma jídlo, a pak se učil u  švagra  Leonarda Kirschnera v Dubé obchodníkem.Naštěstí byl  podporován zdejšími ženami, které mu koupily  téměř celé zařízení, Josef Maschke, malíř a obchodník obrazy  v Rychnově pro něj udělal a vdova Marie  Anna Seibothová , která mu sama darovala dvě postele. 
Stále klidný, odešel odtud a příští neděli p. farář Bernard v kostele  jeho jménem dobrodincům poděkoval. Budiž ještě poznamenáno, že v Rychnově těžce onemocněl  skrufulosou  (krticí-zánětem žláz) všichni lékaři pochybovali o jeho uzdravení, jen modlitbám zdejších zbožných žen  děkuje za uzdravení.Kéž by  v obtížném Českém Dubu , kam šel tak nerad, zůstal zdráv.
	V červenci 1892  zdejší kaplan P. Wenzel Beran  dlel v Bavorsku ve Wörnhofen u p. faráře  Kneipa  a přinesl sebou na faráři recept.  Kéž Kneip ještě dlouho žije k blahu trpících lidí.
											pag. 138
			 Kníže Kamil Rohan zemřel
Jeho jasnost  kníže Kamil Rohan
 po dvouleté nemoci  zemřel ve věku 92 let  dne 13. září 1892 na zámku v Sychrově Dne 15. odpoledne byl převezen do kostela v Loukově a 16. za početné účasti šlechtických přátel a asi 50 kněží  byl generálním vikářem Frant. Demlem pohřben.  Vikář Němeček z Loukova  měl pohřební řeč  v německém jazyce  Z Rychnova byli přítomni p,. farář Bernard a kaplan Wenzel  Beran. Také generál křížovníků  v Praze Horák  byl přítomen. Následující pondělí  byla v našem kostele  faráře obětováno rekviem  za nejjasnějšího Božího .patrona., pak pan nadlesní Franz Stütz s manželkou a hajný se zúčastnili.Při pohřbu byli přítomni deputace  zástupců obcí Rychnova a Rádla , později poslal telegram i kníže Alan Rohan a  na rakev položen kříž
											pag. 139
Rozumí se samo sebou, kde po oznámení úmrtí stařičkého knížete a patrona ihned během jedné hodiny  se  zvonilo největšími zvony , tak jako  po všechny dny se zvonilo,  a vedle toho  smuteční vlajka na kostele oznamovala  úmrtí ochránce kostela. Ať odpočívá v pokoji.	

			Patronátní lavice
Brzy po úmrtí  knížete  nechala rodina Stützova nalakovat v barvě dubu  a erb  knížete Rohana  byl přemalován  Při jednom byly natřeny všechny lavice v kostele , na čemž dva truhláři  pracovali
.tři týdny , náklady  nesla obec. 
			
			Kostelní klekátka
 V následujícím jaru  byla sama natřena  k čemuž pan Anton Peukert   slíbil přispět velkým příspěvkem.
											pag.140
			Přijetí patronátního kléru
Jeho Jasnost  Alain kníže Rohan , vévoda z Montbazon a  z Bouillonu ,kníže z Guemenecu a Rochefortu  a z Montauban ,c.k. komorník  rytmistr v záloze, dragounského regimentu  Karla V.Leopolda vévody lotrinského a Bar č.7 čestný rytíř  suverénního johanitského řádu, držitel Mariánského kříže  německého rytířského řádu, nastoupil  na panství 13. září 1892 a přijal 12. listopadu  1892 na  zámku v Sychrově  patronátní klérus. Přišlo 29 patronátních duchovních.Po oslovení  nejstaršího kněze Emanuela Zdobinskýho, vikáře v Semilech slíbila Jeho Jasnost tak jako ostatní povinnosti i povinnosti patronátní věrně plnit. Poté představil  duchovenstvu svou paní, kněžnu ,  rozenou princeznu  Auerspergovou .Tak udělala svou  zvláštní  vlídností  na všechny přítomné  nejlepší dojem-
		Ať žijí dlouho, šťastně!
											pag. 141
Na novou křížovou cestu přispěli Karolina Röslerová z Rychnova  hranic	10 zl
				    J.Preusler,  z Rychnova-hranic		  2 zl

		Oběžník
Nejjasnější  používá během vizitační cesty svou vlastní povoz, naproti tomu každý  beneficiát  se má postarat o druhou povoz.(pro nejd.p.vikáře a biskup. vikáře). a sice za účelem  další dopravy z jedné stanice do příští.biřmovací stanice. Kromě toho se má každý farář  při noclehu  postarat o  odvezení  velkých  zavazadel do příští  stanice, kde se bude noclehovat(odjezd zavazadlového vozu  po 1 hod. odpoledne)
Farní předloha  bude včas dodána  vizitovanému p. faráři v uzavřené obálce , aby jí předal p. kanovníkovi –pobočníkovi.Pokud vede  od jedné biřmovací stanice k druhé   více spojovacích cest, pak se mají sousedé   Nejjasnějšího  o navrhované cestě přesně vyrozumět. 
 A. Když je příjezd  Nejjasnějšího přislíben na odpoledne,  odjezd z předchozí stanice je v tomto případě  ve 3 hod.  Při příjezdu Nejjasnějšího mají zvonit  zvony, rány z moždíře mají být 
											pag. 142
nanejvýš během jízdy, pokud koně nejsou ustájeni.  Rovněž různé kapely  mají teprve tehdy hrát, když se všechny  povozy  vzdálily. Když  se postaví v místě slavobrána, neměla by být příliš daleko od kostela, neboť Nejjasnější obvykle vystoupí z kočáru , když bude pozdraven a další cestu do kostela vykoná pěšky. Spolky nemají chodit  nejd.p.biskupovi naproti, ale pozdravit ho na místě samém.Projevy školních dětí, jakož i ostatní projevy mají být pokud možno krátké.
U vrat chrámu nemají ministranti mít svíce, kadidelnice má být naplněna jen uhlím  a v každé době musí být správně zavřena.  V samotném kostele smí být svíčky zapáleny jen na hlavním oltáři  s vyloučením  svící na  skříni.   To je třeba kostelníkům vštípit. Oltáře smí být ozdobeny jen přírodními květinami Jakékoli umělé květiny jsou vyloučeny Klekátko pro Nejjasnějšího  má být pohodlné,(opěrka pro kolena nemá být šikmá, ale vodorovná) Biskupská svíce má během oficiální přítomnosti Nejjasnějšího v kostele hořet, aby  se u oltáře  dalo lehce četlo, mají se podložit pevnými svazky.
											pag. 143
Po odpoledním církevním přijetí  v kostele (požehnání s monstrancí)  dodrží se  Introitus  visitationem episcopali {začátek biskupské vizitace } a konsistorní kanceláře  a koná se  vzpomínková pobožnost za zemřelé, pokud je hřbitov zcela blízko,  cesta na něj dobrá  a počasí příznivé , jde procesí na hřbitov ,jinak se pobožnost  koná  v kostele (nebo okolo něj ) Na cestě ke hřbitove se po  zazpívání  žalmu  Miserere bude buď lid zpívat odpovídající píseň, nebo  modlen růženec. Přítomní kněží jdou v párech. , Příštího rána se v 7,00 koná mše sv., (Nejjasnější  po ní žehná   s ciboriem pak kázání jednoho duchovního-kněze nejvýše 20 min.,  po kázání z kazatelny o třech božských ctnostech  a otčenáš,  Následuje katechese,  po ní biřmování  a na konec vizitace kostela. 
B. Pokud je příjezd Nejjasnějšího ráno vizitačního dne,  pak následuje  příjezd   do místa vizitace  ve ¾ 7 , pořadí funkcí je následující:  příjezd bez požehnání,  mše svatá,, požehnání s ciboriem, kázání, 3 božské ctnosti,  jeden otčenáš, katechese, biřmování, pobožnost na zesnulé, 
vizitace kostela, V tomto případě  má pan farář vše potřebné ke mši sv. sám opatřit.(mešní roucho, misál a p.)
V neděli a o svátcích  není ani sv. biřmování,  ani  mše sv. sloužená  biskupem , tu má celebrovat  buď místní duchovní kněz-farář nebo kaplan  nebo  místním duchovním k tomu už dříve   pozvaný kněz  . Z doprovodu  nejjasnějšího  nemůže tento úřad nikdo převzít.
											pag.144
Mše sv. v neděli( aby o dni vizitace opětovně po kázání   oznamovaná hodina  potřebné  na ½ 10(16?) stanovit.- řídí se podle počtu biřmovanců.
Pokud místní spolky chtějí  sl. panu uspořádat dostaveníčko, budiž poznamenáno,  že se nejjasnější odbírá k odpočinku kolem ½ 9,proto zamýšlené ovace  se musí dít v e správný čas. Jakákoliv  hudba  při stole  se s díky odmítá.
Co se týče ubytování budiž již před příjezdem nejjasnějšího  všechno připraveno. V ložnice nejjasnějšího  musí být všechno potřebné (voda atd.), matrace by nejdůst.pánovi velice posloužila.
Nejjasnější vstává  před 5 hod.,  a je přítomen mši sv. v kostele., snídani si vezme nejjasnější po katechesi v sakristii (rohlík, sladová káva). Oběd je přesně ve 12 hod.,  a nejjasnější zůstane u stolu asi hodinku, proto pokrmy se musí  nosit co možná nejrychleji.  Podle výslovného přání nejjasnějšího má bát jídlo  pokud možno jednoduché V poledne nepije nejjasnější ani pivo, ni víno, a i kávu,  ale jen vodu ,pokud možno bílinskou  nebo jinou minerálku. Přípitky samozřejmě odpadají.		
											pag. 145
Večeře se koná v 7 hod., sestává z polévky,  s přílohou. Večer pije nejjasnější  skleničku červeného vína  a bílinskou vodu, před spaním si bere slabý čaj.
P.S.  Zdejší učitel hudby v semináři p. Mollitor je připraven p. duchovnímu resp.  dirigentovi na kůru  v kostele v ohledu hudebním  poradit, pokud včas  se o to požádá.
Během mše sv.  má nejjasnější rád, když školní mládež  zpívá kostelní zpěvy .Také během sv.biřmování mohou se zpívat církevní písně.
Pro ony pány,. kteří nejd. pána  ubytují  v pátek budiž poznamenáno, že nejjasnější nemá zvláštní radost z jídel  a v takových dnech se spokojí s  co nejobyčejnějšími pokrmy 
Pro větší stanice kde by se mělo udílet biřmování dopoledne i odpoledne  budiž poznamenáno, že  počet biřmovanců dopoledne má být 500, odpoledne 400.. Také se má biřmovancům dát přesně vědět, kdy se mají k biřmování dostavit.    1893.
											pag.146
			Biřmování  1893
Dne 2.příjezd do Liberce
od 3 do 7. června v Liberci
dne 8.		Rýnovice
9-10:		Rochlice(Vratislavice)
11-12	Vratislavice (Rochlice)
13.	Dlouhé Mosty
14.	Jeřmanice- odpoledne odjezd do Rychnova
15-16	Rychnov
17-18	Hodkovice-příjezd odpoledne  16.6 ve 4 hod.odp.
19-20	Český Dub
21		Světlá-příjezd 20. odpol, ve 4 hod.
22		Osečná 
23		návrat do  Litoměřic

Přibližný  počet biřmovanců  v jednotlivých stanicích  má sem   bisk. vikariát sdělit.
Příslušná okresní hejtmanství mají být o zamýšlené bisk. vizitaci uvědoměny bisk. vikariátem, patronáty a obecní úřady  příslušným duchovním správcem..c.k. okresní školní rady budou vyrozuměny c.k. zemskou školní radou. Liberecký magistrát  bude vyrozuměn arciděkanským úřadem    Pro farní  předlohy slouží tištěné  otázky	. 
											pag.147
Pro případ, že tištěné Instrukce pro biskupskou vizitaci  na jedné nebo druhé faře chybějí,  mohou je zde obdržet.
Nejvyšší počet  biřmovaných v jednom dni je   1000, odpoledne 500.
Je výslovným přáním jeho biskupské milosti , aby páni duchovní správci nezvali žádné cizí kazatele , ale sami  nebo jejich pomocní kněží  kázali, kázání má být krátké, (asi ¼ hodiny)vztahující se k vizitaci nebo biřmování. 
Pokud by pan okresní vikář považoval za nutné změnit pořadí stanic nebo  přenocování,pak sem může poslat návrh.
Biskupská konsistoř, Litoměřice, 24. dubna 1893
						Fr.Demel, gener.vikář,  Seifert, kancléř
											pag. 148
Julius Neumann, měl nateklou nohu, potřeboval vodu a byl v 8 dnech zdráv. Bydlel ve Vrkoslavicích  a tam se také narodil.

Já Paulina Neumannová darovala jsem kostelu 5 zl.
Viděl jsem při biskupské vizitaci  15. června 1893 Stěrba, kanovník

Pan Josef Mansfeld, který v listopadu 1892 jako kaplan v Semilech byl přeložen do Rychnova, odešel 16. května jako výpomocný kněz do Hodkovic a po smrti příliš mladého faráře Otto Petra v Rýnovicích se tam stal administrátorem.
První kaplan pan Wenzel Bém byl 3. srpna ustanoven jako farář v Jeřmanicích, byl zde téměř 3 roky. V poslední době proslul jako Kneipův stoupenec a udělal některé šťastné kúry.
											pag.149
			Misie
Jako přípravu na biřmování nechal farář Johann Bernard udělat sv. misii pány redemptoristy.
Trvala 12 dní, vedl ji P. Josef Fleyer z Hodkovic, a P. Joh. Meister z Filipovky. Byla vedena stejným způsobem jako misie v r. 1886, jen témata kázání byla jiná. Na hotovosti zaplatil p. farář 50 zl.
Dne 14. června  odpoledne  v 3 ½ hod. přijel nejdůst. p. biskup  dr. Emanuel Johann Schöbel. Byl pozdraven spolky,  jakož i žákyněmi Marií Preislerovou  a Johannou Hofrichterovou, kterážto předala nejvyššímu kytici  Pak u kostelních vrat, kde ho očekával p. farář  a měl projev, Po příchodu vysvětil Nejjasnější  2 nové pozlacené kalichy a měl pobožnost za zesnulé.
											pag.150
Upamatovav se na smutné před 10 lety pokoření, které se stalo faráři Krupičkovi  {tehdy po vizitaci si výtky farář Krupička tak připouštěl, až z toho onemocněl},chtěl nejjasnější něco najít v kostele, což ale nebylo možné, , pak mi to chtěl říci v místnosti, ale ne před lidmi, asi po hodině poslal kanovníka Sterbu ke mně:“Proč jsem to řekl a co se má tedy stát

 Nyní jsem měl příležitost  všechno říci, co jsem už 10 let  měl na srdci. Nic jsem nezamlčel. Navečer  snažil se p. biskup  se přimluvil-přirozeně dobré to už udělat nemohl.Jeho přátelskost byly  tentokrát uznána.Visitace samotná  musela dopadnout velmi dobře, neboť p. biskup  řekl  ano, tak to chci mít, ano, tak je to v pořádku, 
											pag. 151
 kde máte  tady krásné věci  atd. Také kázání se mu velice líbilo
Na návrh udělal dvě návštěvy, a sice u rodiny řídícího  Eduarda Podlipnýho  a u starosty a poštmistra  Vincence Peukerta.

			Primice
Dne 9. července 1893 v Rychnově měl  svou primici  Ladislav Mrázek, z Dolního Bousova/Unter-Bautzen/, syn  lékaře Františka Mrázka  a dítě sourozence faráře Bernarda, Proslov měl  p. farář, slavnostní kázání  P. Josef Mansfeld. Přítomni bylo plno lidu. Z příbuzenstva  Josef Bernard, mlynář a okresní  starosta  z Podolí, se svými dvěma dcerami , neteř  Emilie Bernardová,tchyně z Modřevi , Anna Vocásková , matka a sestra primiciantova, dva příbuzní. Kromě nich byly pozváni ke stolu 
											pag.152
 řídící učitel  Eduard Podlipný  a  jeho nejstarší dcera  Wilhelmina,  která  byla určena, aby  Růžence Bernardové , dceři mlynářově, z Podola, dělala společnost. 
Neomyst { novosvěcenec} zde vypomáhal po 14 dnů  a byl jako kaplan  poslán do Dětřichova u Frýdlantu.

			Kalich 
Nejdůstojnější, velectěný pan dómský děkan  Johann Řehák  předal panu faráři Johanu Bernardovi  prostřednictvím  Johanina Tenglera, stříbrníka v Praze , Školní ulice,  nádherný  kalich  v ceněn140 zl. Předání se stalo  bez uvedení dobrodince.  Poté, co  jsem je zjistil, na radu  pana vikáře  a děkana									
pag. 153
v Terezíně  který psal,  že o daru ví pan generální vikář  Demel, já a jiní, není to tedy žádné tajemství, pomyslel jsem si,  nato  napsal  Nejvyšší  delší dopis, mezi jiným následující.“ Můžete kalich  používat, i když opustíte Rychnov.“Leč po mé smrti  má tento kalich  připadnout kostelu v Rychnově, což já zde svým, vlastnoručním podpisem  potvrzuji, a mému  nynějšímu kaplanovi P. Josefu Bémovi jakož i  druhému pánovi  dal jsem podepsat jako svědkům:
Rychnov, 7. ledna 1894		Johann Bernard, farář
 {český text}:
//Psaní, ve kterém stálo, že kalichu  doživotně upotřebiti můžete, račte si uložit, aby jste  se mohl vykázat.	Jan Řehák,
Litoměřice, 18. června 1894//    Josef Manssfeld, svědek	Svědek:Josef Bém,  kaplan
	Četl jsem: Wenc. Kretschmer, bisk. vikář
											pag. 154
			Nové varhany
Na jaře 1893  tlačil p. řídící Podlipný na to, aby staré  varhany  byly buď pořádně  opraveny nebo  opatřeny nové.  Stavitel varhan  Josef Kobrle z Lomnice  mohl udělat  menší opravy, ale  prohlásil, že za větší opravu nestojí. Přinesl rozpočet na 1700 zl. , tato varhany se ale zdály obecnímu zastupitelstvu příliš malé,  pro kostel v Rychnově  se musí opatřit větší. Pan Anton Peukert  slíbil přidat  400 zl. 100 zl. slíbilo Rádlo, rovněž  pan farář Bernard přidal 50 zl. ale co je to na varhany?  Špatný chod podnikání  znemožňoval sbírku. Tu jsme zjistili, že  rodina Schmittova na památku 50. letého jubilea  založení továrny  na nějaké výstavě  koupila 
											pag. 155
pro kostel v Č.Dubu  varhany, a že v důsledku toho staré varhany, které jsou ještě dost zachovalé,  se nabízí. Pan řídící  Podlipný a pan farář  odejeli do Č.Dubu  a tady zjistili, že varhany až na  měchy jsou  velice dobré a mají krásný tón. 
Koupil jsem je od patronátního úřadu  za 200 zl.   a pana patronátního komisaře  Aloise Göbela požádal, aby zajistil  opravu a ustavení varhan. Práce byla zadána panu Josefu Kobrlemu , který  nám byl znám jako schopný a spolehlivý stavitel varhan.Ten hned přišel  a  za 7 týdnů stály  staré a pro nás  nové varhany, protože  měchy byly zcela nové  rovněž tak dva registry. Byla to obtížná práce. 8. prosince byly   za účasti    pana patronátního komisaře , obecního zastupitelstva  a deputací  spolků   slavnostně vysvěceny
pag.156
Pan stavitel varhan dostal za svou práci 630 zl., slovy šestsettřicet zlatých., z nich je 63 zl. jako tříletá kauce uloženo v liberecké spořitelně  Knížka je dosud u p. Peukerta.
Nutné výdaje  per 830 zl.  pokryl až na příspěvek Rádla  p. Anton Peukert, kupec v Rychnově č.81. Ale také shorařečený obnos zapůjčil a je jeho starostí, aby mu byl vyplacen.
Tabule na varhanách jmenuje potomkům, kéž to   dárcům  Bůh  bohatě odplatí. 	
											pag. 157
Pan P. Wenzel Beran, rodák z Jeníšovic  u Turnova byl kaplanem  v Rychnově od 1. prosince 1889  do 1. srpna 1893, kdy byl jmenován farářem v Jeřmanicích.
V poslední době byl zde znám jako  hydropat –Kneippovec, a podařilo se mu  mnohá kúra,  proto slyšel  zdejší lékař Gamringer  s radostí o jeho povýšení.
Dne 2. září nastoupil na jeho místo pan P. Josef Bém, narozený v Semilech , ordinován 1893 a byl jeden rok kaplanem  v České Kamenici.
	Viděl jsem při kanonické vizitaci  den 27. června 1894
Dne 11. srpna 1894  bylo slavnostně zahájeno elektrické osvětlení v Rychnově.
Na radnici byl komorní koncert a na náměstí hudba..
											pag.158
			Povýšení obce Rychnova na městys
Jeho c.k. apoštolský majestát  nejvyšším rozhodnutím ze14. listopadu 1895   ráčil nejmilostivěji povýšit obec Rychnov v politickém okrese Jablonec  na městys 

			Nová věž
Stará věž   v cibulovém tvaru  byla na podzim 1893 zbourána  a  současná  požáruvzdorná  postavena stavitelem Karnoldem ještě v pozdním podzimu postavena. Slavnost se nekonala. Neboť zároveň se objevili lidé ze Sychrova, jakož i lidé s hromosvodem a řekli: Za hodinu bude  makovice a kříž 
											pag.159
nasazeny. Já jsem hned vyrozuměl představené spolků a nainstalování odložil na odpoledne  v 1 hod., ale v samé rychlosti sepsal pamětní spis, ale s výjimkou odborné školy a veteránů  nebylo ostatní včas hotovo. Staré spisy byly zase vloženy dovnitř, jakož i fotografie faráře Bernarda. 
V této záležitosti  leží v archivu následující  spis.
								Č. 6616/místodržitelství
    C.k. okresnímu hejtmanství v Jablonci
Zprávou  z 10. prosince 1894 č. 32694 předložený kolaudační protokol  ze 3. prosince  1894 týkající se přestavby  věžní střechy  na farním kostele v Rychnově  byl námi číselně přezkoušen.  a  náklad  per 1232 zl. 32 kr. shledán správným.
Naproti tomu z výnosem z 9. července 1891 č. 65683 schváleného  nákladu 
											pag. 160
per			1091zl 48 kr.
vyplývá vyšší náklad o   140 zl.84 kr
který v předloženém protokolu se zdá dostatečně  ospravedlněn a u předložené  kostelní věže bude moci být dodatečně schválen.
.S ohledem na příznivý výsledek kolaudace  zmocňuje se p.- okresní hejtman,aby  náklady na provedení práce  ve výši 1232 zl.32 kr.  uvolnil z disponibilních prostředků  jmenovaného farního kostela
To se dává na vědomí  p. okresnímu hejtmanovi  s vrácením  příloh citované zprávy  k dalšímu opatření.
	Praha, 18. ledna 1895.
Poznámka: mnozí se zlobili na faráře, že před nasazením věžní makovice nebyly dříve informováni.  Ale jak  měli být vyrozuměni, když  on sám dříve  nic nevěděl  a  rovněž  ho tato zpráva  překvapila  víc než jiné . 
pag. 161
Ostatně to nejdůležitější  od posledního  uložení .pan farář Bernard sepsal  a vložil dovnitř., a kromě toho  vedou všechny spolky  své kroniky, stejně jako farní úřad.

			Osvobození od poplatkového  ekvivalentu pro léta 1891-1900
									Č. 7954
Na vaši žádost  přes. 21/3.1891bylo vám pro V.desetiletí  ve smyslu  Zákona z 15. února 1877 č. 91 ř,z. uděleno osobní osvobození  od poplatkového ekvivalentu.
C.k. Finanční okresní ředitelství
oddělení pro kolky a bezprostřední poplatky
Litoměřice, 21. září 1894 ,   Fischer, v.r.
											pag.162
Pro stavbu  Nádražní ulice musela fara odstoupit pozemek 278 čtv. sáhů a to.

Když starosta  podal faráři Johannu Bernardovi návrh, aby zaplatil dodatečně obecní přirážky  od 1888 dal mu pan farář protinávrh, - aby zaplatil   nedoplatky za pozemky a pachtovné.. Slavné c.k. místodržitelství  konečně-poté co p. Stadler z Wolfersgrünu, bývalý c,k. okresní hejtman v Jablonci , který obec podporoval,-přišel do Prahy na místodržitelství- obecní přirážky výnosem z 30. června 1894 č. 47930 schválil a zvýšilo doplnění kongruy.
Jelikož farář  hned neodvedl, urgoval starosta Vincenz Peukert , psal na hejtmanství  to hrozilo  exekucí, farář protestoval, požadoval , mezi jiným, aby obec byla rovněž vyzvána  k pořádku, farář byl odkázán na soud, , rozvinula se válka pera,, k čemuž starosta  Vinzcenz Peukert který za děkana Felgera   sloužil jako kočí  na faře,  dostal svůj díl, Pokračování dále.
											pag. 163
Spis z této doby  							Č.j. 54/1891
		Slavný obecní úřade v Rychnově!
 
S odvoláním na ctěný přípis z 28. prosince č. 1905 se slavnému obecnímu úřadu přátelsky sděluje, že bohužel nemůže akceptovat slavným obecní zastupitelstvem učiněný návrh   týkající se úhrady farního pozemku, odebraného pro zřízení Nádražní ulice, neboť nehledě na podstatnou vzdálenost parcely č. kat. 917/1 nabízené k výměně, z níž obec Rychnov   dvojitou výměru 574 čtv. sáhů faře za odevzdanou plochu 287 čtv. sáhů nabízí, je následkem vyšetření rozdílu v bonitě řečeného pozemku tak obrovský, že s ohledem na rentabilitu celá 1 jitro a 88 čtv. sáhů obsahující obecní parcela č. 917/1 se může rovnat ve středu obce ležící farní louce ve ztracené výměře 287 čtv. sáhů. Kdežto zde 1 jitro louky  přináší pachtovného 60 zl., je velice pochybné, zda nabízená plocha 574 čtv. sáhů tak špatného pole v obci Rádlo vůbec najde pachtýře a měl-li  by se  vůbec někdo najít, kdo by pole pachtoval, což je velice pochybné, pak asi těžko by nabídl vyšší nájemné, které by obnášeno daň a dávky, takže o předpokládaném čistém výnosu tohoto pozemku za všech okolností nemůže být ani řeč, efektivní výnos z tohoto pozemku je odhadnut na 8-10 kr. za   čtver. sáh.
Slavný obecní úřad jistě poté shledá, že se nad takovým výnosem farního beneficia, který  samo obecní zastupitelstvo nemohlo myslet vážně, slavné c.k. místodržitelství ani sl. biskupská konsistoř nemůže přistoupit, a poté co úhrada za pozemek výměnou pravděpodobně nepovede k cíli, pak nezbyde nic jiného, než požadovat vyřízení této  záležitosti cestou prodeje.
Vzhledem k této okolnosti, že se obecní zastupitelstvo rychnovské zdráhá uznat jednoduchý požadavek užitek a pacht z pozemku odevzdaný za 10 let s ohledem na to, že fara kus svého nejcennějšího pozemku předat, který jako stavební pozemek bude mít minimální cenu 4 zl za čtv. sáh, věří podepsaný patronátní úřad, že nepřekračuje slušnost, když cenu za čtver. sáh
											pag.165
pozemku, přenechaného na ulici per 287 čtv.sáhů stanoví na 2 zl. 20 kr., což representuje kupní cenu  631 zl. 40 kr., která do konce roku 1895 bezúročně se má složit.
V očekávání, že slavný obecní úřad přijme tento návrh, očekává podepsaný patronátní úřad  souhlasnou odpověď.
Sl. knížecí  rohanský  patronátní úřad Sychrov, 30. ledna 1895
A.	Göbl. v.r. patronátní komisař

Pan farář by rád viděl, kdyby mu obec jako výměnu  odstoupila pozemek, nejlépe pastvinu za hřbitovem. Patronátní úřad udělal v tomto smyslu návrh  obecnímu úřadu. V zasedání  mínil ale Josef Preisler, řečený Franz Preisler, zuřivý odpůrce, faráře a řídícího učitele, nejlépe působících osobností v Rychnově, který při poslední volbě jen tou okolností se dostal do zastupitelstva, že pan Anton Peukert na jeho prosby mu přenechal  místo.
												
	pag. 166
Jen tento Preisler, kterýž v současné době zastává vedoucí místo ve výboru mínil, že toho místa je škoda, to bychom mohli potřebovat na rozšíření hřbitova, ale máme u Dobré Vody  kus pozemku, které už několik let leží ladem, nikdo ho nechce kvůli daním zpachtovat – to je pro faráře až dost dobré, nabídneme mu za jeden sáh dva sáhy.
Odpověď, kterou mu patronátní  úřad dal, nachází se výše. 
Na to musela obec faře za odstoupené pozemky zaplatit v penězích.
Je přáním faráře, aby tyto peníze byly použity k nákupu  pozemku. (1896)
											pag. 167
P. Josef Mansfeld, kterýž byl dříve kaplanem v Rychnově, přišel  koncem října 1895 sem znovu jako kaplan . P. Josef Bém  byl 22. listopadu 1895  přeložen jako kaplan do Vysokého nad Jizerou Na jeho místo přišel P. Ferdinand  Cvejn  z Křince., ten byl tady dříve jako pomocný kněz.

		Nový oltář P.Marie Lourdské-1895
V roce 1894  jel zvláštní vlak  se 300 poutníky  do Albendorfu pod vedením pana Roberta Baiera.  Při této pouti pojali  rozhodnutí,  opatřit sochu P.Marie Lourdské. , potřebném peníze- 240 zl.-byly získány sbírkou,  Při této sbírce  se shora jmenovaný p.Baier  zvláště zasloužil, farář dal radu,  tabernáklový nástavec  objednat u Buška v Sychrově
											pag. 168
Někteří chtěli hned  nechat udělat zcela nový oltář  Jednou mi přinesl skicu Hugo Ulbrich, truhlář z Jablonce,  jehož manželka  byla rozená Preislerová a tady měli hodně příbuzných. Stanovil jsem podmínku, že musí mít velký obraz.
Jednoho dne   pan starosta pozval několik lidí , aby se podívali na skicu oltáře, kterou nově vyhotovil p. Ulbrich
Druhého dne napsal pan Starosta, že pánové  uznali oltář jako hodící se do našeho kostela a objednali ho za 350 zl.
Sochu , 170 cm vysokou jsem objednal u toho nejlepšího. Ferdinanda  Demetze , odborná škola Ullrich- Gröden v Tyrolsku . ta předčila všechny očekávání   a  pan farář Dumek z Jeřmanic jí po předcházející řeči  za asistence pana faráře a 
										pag. 169
a p. Béma  byl vysvěcen. v květnu 1895.
Oltář není přiměřený kostelnímu stylu , je z měkkého dřeva , barvy příliš světlá,- ačkoli byla objednána tmavší-a asi také nebude trvanlivý.
Ihned byla objednána druhá socha sv. Josefa u p Ferdinanda . Demetze . Ta stála  274 zl. a  je snad ještě krásnější než ta první.
			Uznání Ferd. Demetzovi
Reichspost a varnsdorfské Volkszeitung  přinesly  následujíc uznání:
Pan Ferdinand Demetz, řezbářská škola   Sv.Ullrich v Gröden, Tyrolsko
Na základě mé objednávky ze 4. listopadu  1894 jste  pro nový oltář v kostele v Rychnově  vyřezal velmi umělecky sochu Marie Lourdské, 170 cm. vysokou, vkusně jí polychromoval a pozlatil.
Celá  práce je předpokládanému určení  v plné míře důstojná,  dává  svědectví o  vašem nepoznaném umění  , těší a povznáší všechny , kteří jen mají smysl a porozumění pro  církevní  zobrazení   Plni radosti ze zcela zdařilého díla jsem jako protějšek
										pag.170
objednal sochu sv. Josefa s Ježíškem  s provedením jsme  byli plně spokojeni.. 		
A tak mě upřímně těší , že vám mohu z pověření  dobrodinců  vyjádřit naše  uznání  a vzdát vám zvláštní dík  za toto v každém ohledu  zdařilé řešení  této vám zadané úlohy .
		S veškerou úctou  Johann Bernard , farář
Rychnov u Jablonce.

			Požár na faře
Dne 14. listopadu  1895 shořely  ve 2 hodiny v noci  dvojité stodoly, patřící hospodáři  Antonu Peukertovi a Josefu Maschke.
Po 5. hodině  uslyšel jsem  na předsíni  křik – přiskočil jsem k oknu  a uviděl jsem, ž e stáje od strany ze školy začínají  hořet . Pan P. Bém , který seděl u stolu  a služka  
											pag. 171
Johanna Schlögelová z Jaroměře  uviděli oheň nejdříve.. Oheň se šířil velice rychle a v několika minutách  byly stáje a kůlny v plamenech.
Že farní budova  byla uchráněna, jest děkovati:
1.	okolnoti, že hasiči a stříkačka byli v pohotovosti ještě od předchozího ohně
2.	že bylo bezvětří 
3.	že před 3. dny tzv. Fichtenteich (jedlový rybník) a vodoteče byly vyčištěny a tak v něm  byla voda.
Přesto mnohé shořelo:
1.	zásoby krmiva 5-600 centů
2.	asi 25-30 mandelů jarního obilí
3.	dopravní saně , přes 40 sudů na pivo a víno, veškeré hospodářské nářadí
4.	oltář na boží Tělo
5.	zásoba dříví a uhlí
6.	krouhač na řepu
7.	mnoho slepic
8.	sekery, pily,  plachetky na trávu  a jiné malé věci.
Dokonce i věrný pes Flok shořel. 
											pag.172
			Veřejná kaple v Dobré Vodě
Obyvatelé  Dobré Vody z Dobrovolných příspěvků  vybudovali veřejnou kapli  ke cti Nanebevzetí P. Marie Základní kámen  položil farář Johann Bernard poté, co z jara  měl řeč, vhodnou k položení základního kamene , XIII neděli  po letnicích . 1895 –tentýž farář vysvětil kapli  na svátek sv. Petra  a Pavla  .za asistence  jeho kaplana  Ferdinanda Cvejna  a Josefa Mansfelda.. Ten měl i slavnostní řeč  Byli přítomni.i nejjasnější kníže Alain Rohan  se svou sl.chotí . Na této slavnosti  byli nespočetně  lidí. Zasvěcena byla kaple Nanebevzetí P.Marie a 1896 byla  tady první slavnost, vedená P. Cvejnem.
											pag.173
			Oběžník
Z podnětu  v poslední době se nápadným způsobem častěji vyskytují požáry , přičemž je znatelná stále stejná ruka  ve hře,  vypsalo obecní zastupitelstvo odměnu 300 zl. ( slovy třista zlatých) tomu, kdo pomůže nalézt  toho, kdo požáry zakládá  nebo dodá takové důkazy,, které povedou k jeho dopadení a potrestání

			Měšťanská škola v Rychnově
Podle výnosu c.k.okresní školní rady  v Jablonci  z 19. dubna 1896 č.885 slavná c.k. zemská školní rada výnosem z 1. dubna 1896 č. 11752 ve srozumění se zemským výborem  povolila zřízení chlapecké měšťanské školy která dne 1. ledna 1897 má být otevřena.
											pag. 174

			Novostavba stájí
Plán byl  vyhotoven před několika lety  patronátním stavitelem Václavem Karnoldem ze Sychrova. Ale k provedení chyběly peníze.  Teď přišla k dobru  pojistná suma 1700 zl.  k tomu byl ještě příznivější okolnost veškeré kostelní a farní budovy byly inženýrem   všeobecného vzájemného pojištění  nově sepsány, a tím také staré stáje  v podstatně menší ceně.. V sobotu byla nová pojistka podepsána a v neděli ráno vypukl oheň dříve než inženýři  mohli nové pojištění na místě předat . Společnost  platila tak  dřívější vyšší cenu.
Patronát chtěl stavět ve vlastní režii, zástupci obce Rychnov byli ale pro to, aby stavba byla zadána výběrovým řízením (konkursem). 
											pag.175
Zájemci byli dva: Knop z Turnova a Hugo Schram z Jablonce. První chtěl stavbu podniknout o něco levněji, stanovil ale podmínky  které byly  nepřijatelné. Tak byla stavba zadána za vypsanou cenu 5981 zl., dostal ji Hugo Schram. Po velikonocích se začalo pracovat a koncem června  byla stavba až na maličkosti hotova. Dne 29. září byla stavba stavebním vrchním inženýrem Emanuelem von Scheurem kolaudována a celá stavba uznána jako solidně postavená.
Vícepráce obnášely   146 zl.12 kr,
patron zaplatil	         905     88
Rychnov	         228     41
Rádlo		         123     81		
Pulečný	           94     60
Pelíkovice		 4     42
celkem                   4089 zl.  86 kr

3000 zl bylo z kostelního, 1770 z pojistky.
											pag.176

		Růžencové bratrstvo
Zevrubně  pojednává o  něm Knížečka růžencového bratrstva, kterou  vydal p.P.Ferdinand Cvejn.Pan P.Mansfeld  ve středu  večer před velikonocemi si zlomil ruku   Stalo se to na nádraží v Dlouhých Mostech, když chtěl jet z Jeřmanic  od zpovědi domů.. V důsledku toho zůstal v Liberci v nemocnici až do čtvrtka  po velikonocích   a péči milosrdných sester si nemohl dost vynachválit.
Tak zde zůstal p.P. Cvejn sám , konal májovou pobožnost zcela sám a kázal o růženci.Kázání byla silně navštívena, zvláště to poslední. Pan P.Cvejn  mi navrhl, abych zavedl růžencové bratrstvo.Přistoupil jsem na to,  a udělal jsem potřebné kroky.Mluvil jsem o tom z kazatelny,  vyzval jsem mládež, která chtěla přistoupit.- hlásilo se asi 650, napsal jsem pak nejdůstojnějšímu panu biskupovi
											pag.177
 o povolení  poslal jsem to pak provinciálovi Dominikánů ve Vídni s prosbou o svolení generála řádu zřídit bratrstvo. Pan provinciál  poslal dekret o přízni a   určil P.Benedikta Kundráta z Litoměřic  jako toho, kdo zřízení provede. Stanovy , které jsem sepsal, byly ordinariátem schváleny  a 12. července  určen jako svátek. Pan P. Kundrát  přišel v sobotu a večer měl první, v neděli druhé a odpoledne  třetí kázání o sv. růženci.

			Vysvěcení Josefského oltáře
Pak vysvětil dobrodinci  zbudovaný oltář  sv Josefa . s povolením konsistoře . Poté co se pomodlil růženec, konalo se slavnostní procesí se svátostí oltářní, jehož se zúčastnilo velké množství lidí. Z kněží byli přítomni P.Kundrát, P.Cvejn a P.Mansfeld, páni faráři z Dlouhých Mostů a Jeřmanic 
											pag.178
			Malíř Anton Sturm-obraz sv.Dominika

K růžencovému oltáři zdarma  udělal první malíř v Rychnově Anton Sturm, rodák z Paky, toho času bydlící v sousedství u Luckeho sv. Dominika , jemuž Marie předává růženec.

			Nové svícny k postr. oltářům
K tomuto svátku byly dobrodinci darovány k novému Josefskému oltáři i k Mariánskému oltáři 4 páry svícnů, které dodal  (Alois)Johann Neidhardt ,  kovolijec  z Horního Slavkova, pár za 13 zl. P. Rösler  z Hranice sám daroval jeden pár.

			Nové koberce
V roce 1895  dobrodinci vedení  p.Bayerem  ke dvěma postranním oltářům nové  koberce  .V létě 1896 uspořádaly   paní Anna Elvira Stützová a manželka nadlesního z Dobré Vody a  Johanna Hofrichterová , manželka exportéra mezi ženami  v Rychnově sbírku a koupily dva cenné koberce a sice 
											pag.179
jeden pro hlavní oltář  a druhý pro postranní oltář v presbyteriu , 

	Vojáci v Rychnově
Ty byly poprvé použity na svátek narození J.Majestátu císaře, o kterémžto dni 2. prapor horských myslivců z Liberce byl přítomen slavnostní mši sv. Vojáci zde byli ubytováni 16 dní, ve škole a v sálu hostince. Důstojníci byli ubytováni v soukromých domech. Na faře byl nadporučík Rudolf Böhme, zároveň adjutant majora. Kromě toho bylo v kůlně 5 koní a vojáci k obsluze. Kuchyně byla na starém hřbitově. V Rychnově bylo v této době živo. Jako vzpomínka opis dopisu:
											pag.180
			Přímé daně
jednotlivých obcí, podle nichž byly vypočteny příspěvky na stavbu stájí
	Rychnov	4571 zl 27 kr.		228,41
	Rádlo		2478    14		123,81
	Pulečný	1893    28		  94,60
	Pelíkovice	   88,    38		    4,42
	  celkem       	9030    97		451,24

Jablonec, 12. ledna 1897
		c.k.okresní hejtman     Rapprich
											pag.181

			Seznam předmětů, které od svého nástupu
			 pan farář opatřil
pokračování z pag. 35	 					2524 zl
	renovace kostela  malíř Hellebrand			  630
	p. Sturm, malíř obrazů				    30
	stavitel Herbig					  300
	truhlář, renovace sedadel	;			  100
	nové varhany (Peukert Anton)			  830
socha P.Marie Lourdské				  246
doprava 						    13
socha sv.Josefa 					  276
doprava 						    13
2 postranní oltáře					  700
4 páry  svícnů vč.balení a dopravy			    60
1 koberec pro postr.oltář(p.Bayer a spol.)	+
koberce k hlavnímu oltáři(sbírka žen)		    85,60
pluviál fialový      dar spolku nejsvět. 		    50
pluviál červený         „svát.oltářní			    50
mešní roucho bílé	„ v Praze			    60
renovace starších mešních rouch			    15
za kalich od děkana Řeháka, který i po smrti 
	p.faráře zůstane kostelu			  140
tabulky						      6 
	přenos						9378,60 						
									pag. 182

		Seznam kultovních předmětů. které od nástupu 
		faráře Bernarda byly opatřeny 
přenos						6378,60
	purifikatorium.koupené farářem Bernardem		      6
	antipendium , květy přenesené na novou látku 
		(klášter Budějovice, od Spolku nejs.svát.)	    20
	nesčetné umělé květiny od dobrodinců,které nejsou
		započteny
	rovněž není započteno plátno a krajky,které opatřily 
		ženy pro postr.oltář
	červené mešní roucho s s vyšívaným středem
		(od parament.spolku Praha)			   50
	5 párů svícnů po 14 zl.				   70
	pár červ.oděvu pro ministranty od pí Rauh-ové	     9
	obraz sv Dominika  s rámem dar malíře Ant.Sturma
	pláštík na ciborium					   20
	křížová cesta 						  630
	oltáře k Božímu Tělu					  320
	antipendium k Marián.oltáři				    20
viděl jsem při kanon.vizitaci      celkem			7523,60
{pokrač. pag.251}																			pag. 183
			Směna mezi farou a kostelem
Rozhodnutí
C.k. okresní soud v Jablonci, 13. prosince 1896, Č. 22148
Na základě  směnné smlouvy
ze 6. května1896 povoluje se odepsání břemenprosté parcely č. 888/2 louka z rychnovské gruntovní vložky č. 430 a připsání do rychnovské knihovní vložky č. 86 a odepsání břemenprosté parcely č. 142/3 z rychnovské knihovní vložky č. 86 a připsání této parcely č. 142/3 do rychnovské knihovní vložky č. 430 a budou o tom vyrozuměni důst. farní úřad v Rychnově, sl. knížecí patronátní úřad v Sychrově s orig. návrhy a c.k. okresní soud v Jablonci jako evidence katastru v Jablonci.
c.k. okresní soud v Jablonci, 13. prosince 1896, okr,.soudce N.N.

			Vysvětlení k tomu
V roce1884 prodal farář Bernard na přímluvu svého kaplana a kolegy za školy P. Augustina Švoby Josefu Maschkemu, obchodníku s obrazy v Rychnově polovinu parcely č. 142, sáh za 2 zl.  Byla to na tehdejší poměry přijatelná cena. Ale užitek z toho měl p. farář jen do r. 1888. Od této doby byl úrok z pozemků započítán do kongruy. Ale škoda z odkupu pozemku faráři sotva vznikla, jak je vidět z následujícího:
								pag. 184  
Brzy nato bylo postaveno nové nádraží. K němu nová cesta, a ta měla začít u Teichwiese (rybniční louky), protnout parcelu tímto způsobem:

Tím by zůstaly faráři 2 trojúhelníky, z nichž 1 a 2  by byly téměř bezcenné.. Tak ale pan Maschke jako vlastník  se podvolil, že pokud cesta povede  tak, že jeden respektive s připojením  obcí zakoupeného kostelního pozemku  by měl dvě stavební místa , zaplatit vícenáklady  na stavbu, a na  udržení  cesty  že  jeden respektive připojením  obcí zakoupeného kostelního pozemku  by měl dvě stavební místa , zaplatit vícenáklady  na stavbu, a na  udržení  cesty  To bylo přijato  a cesta  byla založena tak, jak je níže uvedeno. Tak zůstala panu Maschke-mu parcela  142 celá jako stavební místo  a k druhému dílu mu dala obec  jako odškodnění  proti doplatku jeden zlatý za sáh

jakož i kostelní pozemek  jako pozemek, který musel odstoupit na cestu , zachoval. Zde postavil svůj krásný  dům  a získal ještě jedno stavební místo , tím také fara získala. , neboť držbou parcely 142/2 získala dvě stavební místa  v ceně 6 zl. za sáh, a kromě toho  přednostně parcelu 142/3, kterýžto roh- byl pro faru bezcenný -směnila s kostelním pozemkem , louka  888/2 . Druhou polovinu této louky  už dříve fara  získala směnou. Ale směna byla také pro kostel výhodná. Pokud by obec tento roh nemohla koupit, pak by starý hřbitov  nekoupila. Zde  kostel ještě získal, neboť
											pag.186 
1.	získal směnou velice cennou louku v obci Rychnov nad Mohelkou, která v současné době vynáší nájmu 20 zl.
2.	kromě toho obecní úřad připlatil za každý sáh 1 zl.
3.	Co chybělo na výměře,  zaplatila obec 3 zl.  za sáh.

Lucke pachtuje  6 sáhů louky { na vjezd a bělidlo}
Soused Lucke  chtěl mít z nádražní ulice  vjezd do svého dvora, to by bylo možné jen  tím, že by farní beneficium  odevzdalo 6 sáhů z farní louky, částečně na banket, částečně na vjezd Pan Augustin Lucke č.79 se uvolil za sebe a své nástupce  ročně platit 2 zl. Rovněž platí  v současnosti za  bělidlo ročně 2 zl.
 
		Kříž na starém hřbitově
Dodatek: V žádosti  kníž. patronátnímu úřadu  ze dne 3. září 1886 č. 759(Obec Rychnov) se doslova říká: Konečně přejímá obec závazek, na parcele č.144 se nacházející kříž jakož i u něj stojící 4 stromy nechat stát. 
 K č.154/1887         pres.  22. dubna 1887

Výsledky půdní analýzy
pokusné parcely na farním poli v Rychnově, prozkoumané c.k. zemědělsko-chemickou pokusnou stanicí ve Vídni II, Trunnnenstrasse 3
vápno. 			0,28
kysel.fosforečná 	0,47
nerozpustné částice     72,4	

		Štvaní proti štole
Dříve než  ho budu popisovat, uvádím následující dopis:
	Důstojnosti
S odvoláním na kolektivní podání kléru sl. libereckého, jabloneckého a frýdlantského vikariátu ze dne 15. t.m. týkajícího se josefinské štolové taxy dávám vám vědět, že z mé strany a z mé konsistoře bude učiněno vše možné, aby nepřátelským  štvanicím byl ulomen hrot  a doufám, že c.k. okresní hejtmanství budou motivovány, aby braly ohled na  mínění  diecézního úřadu. Pokud by se to mělo v jednom nebo jiném případě znovu  by se proti očekávání  nic nestalo, 
											pag. 188
pak by měl následoval otevřený rekurs k místodržitelství a c.k. ministerstvu Klid a opatrnost ve vztahu k stranám  je za dnešních poměrů  ze strany pp. duchovních  dvojnásob potřebný. Pokud by  formálně  zavedení nové štolové taxy  by se mělo doporučit, je pochybné  , neboť pokud by se štola zvýšila, zvýšil by se také příjem faráře ( myslím že často jen na papíře) a pak bude  sotva stát  moci  zvýšit přídavek ke kongrue,. kterážto věc by se měla promyslet
	Zdravím vás a zůstávám důstojnosti váš zcela oddaný  biskup +Emanuel Johann
Litoměřice, 23. ledna 1897
											pag. 189
		Příjmy farního beneficia

podle kurendy č. 45/1897
	výnos z pozemků				282,20
	výnos z kapitálů				131,24
	výnos fixních rent				  43,00
	poplatky za štolu				101,02
	poplatky z nadací			             307,38
suma 					1031,67 zl

Výdaje
								    
	daně						  140,29
	poplatkový ekvivalent			    36,18
	vedení matrik					    18,50
	proplacení nadač.mší jiným kněžím		      6,33
	jiné výdaje:   otop				     40,00	
		         posel za doruč.dopisů		     12,00
		         vydržování kaplana	               600,00
		celkem 				    853,20
       	Čistý příjem.					    178,47   zl.				
;											pag. 190
Kapitálová cena pozemků			           6918,00
kapitál      3069,75
       kursová hodnota				           	2766
kapitál  ve spořitelně 				            2429
     celkem					          12113  

			Štola

	Slavné c.k. místodržitelství!
Už delší dobu je podnikáno  ze sociálně demokratické strany  písmem i slovem ve všech krajích Rakouska , zvláště ale v našem, tolik továren vykazujícím okresu  vážnosti katolického kleru  hluboce   škodlivé  štvaní .
Odvolávají se v roce  1896/97  na Marií Terezií a  císařem Josefem II v letech 1780-1784 vydanou štolovou taxu , podle níž za   církevní úkony   byly stanoveny poplatky  odpovídající tehdejší hospodářské a finanční  situaci   a  vyžadují od faráře   zpětné  vrácení   údajně přeplacených  poplatků ze štoly.
											pag.191
v plné výši   a zdráhají  se do budoucna více platit.. Katolický klérus musel udělat  zarmucující pozorování , že socialistické noviny   otevřeně bez zábran  obviňují klérus z nespravedlností, podvodu    a přestoupení  zákonů.  Klérus    v této plánované agitaci poznává   velké nebezpečí  pro veřejný pořádek,  a překážku zřejmého působení pro církev a stát, neboť veřejná  autorita  je otřesena, mělo by to  ¨kněžský  stav   co  nejhlouběji ranit. Ve vnitřních  vzájemných vztazích  mezi církevní a státní autoritou jeden a druhý trpí když ten první je  všem inzultacím  vystaven 
Cítí se   proto  oddaně podepsaní duchovní libereckého vikariátu  zavázáni, sl.c.k.místodržitelství  v Praze na tyto nebezpečné rejdy upozorniti  a vznáší  důvěřivě naléhavou prosbu :  sl.  c.k. místodržitelství račiž nepřátelským rejdům těchto elementů  věnovat pozornost  k ochraně cti, v zájmu veřejného pořádku, lásku k císaři  a vlasti stále podporující  kněžstvo dává podnět  aby se učinilo potřebné, aby  církvi nepřátelskému
socialistickému  buřičství  v tisku a na shromážděních čelilo  působivým  tlakem.
											pag. 192
K osvětlení otázky štoly sloužiž následující:
Ve štolové taxe  z r. 1750 stanovené  poplatky jsou v nominální hodnotě nižší, než  požadované poplatky , ale budiž  poukázáno na následující skutečnosti:
1.	Za 150 let od vydání  sporného patentu  se cena peněz  podstatně snížila , aniž by    nový patent o štole  ten starý   oficielně a legálně nahradil
Jak mnoha proměnami   byly peníze od roku 1751 změněny. Tehdejší zlatý a krejcar  není podle  hodnoty roven  dnešnímu zlatému a krejcaru,  U všech životních potřeb  nastoupilo  mohutné zdražení, daně a odvody jsou mnohem vyšší. Stavovské rozdíly, výdělkové poměry jsou dnes zcela jiné než v minulém století , mzdy jsou mnohdy desetkrát vyšší než  dříve a klérus  má za svou námahu  dostat jen několik krejcarů
2.	Uctivě podepsaní duchovní dovolují si  přednést námitku. že zmíněný štolový patent, který  sám připustil výjimky,  ve zdejší krajině  měla všeobecnou platnost , stará fasse      
pag. 193
           
vykazující  v nich položky, třídy,  kdy  podle pamětních knih  a starších listin existoval v době  vydání patentu  zvláštní štolový řád, který  podle ustanovení  patentu samotného (dvorský dekret z 25. dubna 1778 Publ. 92 a 17. ledna 1786 Böhme) také byl dodržován. Snad také více než  100 roků byl ve zdejší krajině za   duchovní služby ü křtu  odváděn malý obnos.,který demokraté  také nezastavili.
     3.    Během století  kromě   tak  zvaného josefinského nařízení o  štolové taxe se objevila 
            konvenční, místně obvyklá taxa  požadovaná  od stran kromě za základní  církevní     
            funkce a výkony , stanovené zákonným   nařízením    ještě  za provedení  zvláštních    
            úkonů     za mimořádné , od obvyklých služeb božích  se lišících  okolností  , o nichž      
            není ani   zmínka.v josefinském patentu .
           Konvenční poplatky se dají ale také tím vysvětlit,  že každé třídě odpovídá jistý stupeň    
           slavnostnosti  a že strany  si požadovaným stupněm slavnostností  samy taxovou   třídu   
           volí   a  takřka ji  vyžadují.   Tak 4 a 5. třída 
pag.194  
zcela odpadla, neboť na jejím místě nastupují  obvykle  vyšší třídy..Průměrně     slavnosti tvoří  taxu druhé nebo třetí měšťanské třídy., jako průměrná třída(jednoduchá štola) se svými ne přehnanými položkami .
Tyto konvenční poplatky  jsou tak   odůvodněny dlouholetým zvykem, jsou místními  poplatky za rozšíření  obcí, za  nově ustavené  osoby při bohoslužbách,přeložení hřbitova, vzniku  živnostenské pohřební služby  stanovením  mimořádné  doby pro konání  funkcí a odlišné, samozřejmé dohody     zavedení   poplatků  
Místně obvyklé  štolové požadavky také odůvodňuje   státní zákon sám,. Známý patent  mluví  v pasáži o použití, o němž  ve štolovém nařízení  není zmínka,- bod 7(dekret  z 3. září 1829 č.19924 provinční . sbírka zákonů sv II 530 
											pag.195
o  průběžné dobrovolné dohodě o placení poplatků za výkony a slavnostnosti jež štolový řád  neobsahuje. Uvedená dohoda zmizela v průběhu let, neboť každá  strana  si úkon podle v místě obvyklého zvyku  téměř bez  výjimky přeje,   podle  starobylého  obyčeje si ho objedná  a jaké  má platit poplatky  , proto je také zaplatí.
Že konvenční v místě obvyklý  , případ od případu  stanovený štolový poplatek  byl sankcionován státním zákonem , dokazuje  také ministerský výnos  z  22. července č.6202, dále § 14a 25 zákona ze 7. května 1874 č. 50 ř.z . a rozhodnutí  správního soudního dvora  ze 3. července 1881 příl.II , 22  výnosu  sl. českého  zemského úřadu  z 20,  července 1845 č. 29854 , obsaženého v konsist. kurendách litoměřické konsistoře  z 1. srpna 1845 č. 472 jakož i  pod 6 a 9 obvyklé a konvenční štolové taxy  pod c  v taxe štolového patentu  překračující poplatky 
Také specielně naše okresní berní  úřady  vždy  ve smyslu nejvyšších příjmů berního patentu   z 29. října   zákonný 
											pag. 196
				1896 – 1897
výnos v místě obvyklých štolových poplatků stanovil respektive  přiznal a výslovně  poznamenal,.  že nejde   přiznat štolu s čistým výnosem podle fase.
A výnos ministerstva financí z 10. července 1891 č.23694 mluví o přeplatcích , když funkce  jinak, než v patentu  předvídanou formou  se vykoná ,dříve než strana prohlásí, že je s  tím srozuměna . Toto srozumění zdá se  zpravidla také složením  kauce  proti dodatečnému odporu  jako prokázané.
My duchovní   vybíráme  tento obvyklý poplatek  jak jsme ho při našem nástupu do úřadu  nalezli, , pevně přesvědčeni, že na  tento,podle    obyčeje  máme právo zvláště když od  státní správy  a podobné církevní správy  proti vybírání  nikdy  nebylo námitek. Jsou dokonce známy případy, v nichž  politický úřad  za účelem uhrazení  obvyklých	štolových poplatků intervenoval.  S tímto názorem,   souhlasí také  pamětní spis ze strany  českých biskupů  v r.1872
										pag.197, zaslaný kultovní správě . v němž se říká, že stará štolová nařízení  se dávno  přežily a  jsou neproveditelná., jak pak všude.vznikly konvenční formy  , které  také zúčastněnými  bez námitek jsou zachovávány.
4.	beze zmínky  by nemělo zůstat,  že v úctě podepsaní faráři při  mnoha funkcích, v jejich jednoduchých, podstatných formách  nárokují malé  josefinským  taxovým nárokům  odpovídající poplatky  a u  notoricky  přicházející funkci je vykonávají zdarma.
Také budiž připojeno,  že nárok  práce na farní úřady už mnoho desetiletí  s ohledem na vedení matrik, statistiku  pohybu obyvatelstva apod.  a v důsledku přílivu dělníků z cizích , často vzdálených míst  se zvětšil a specielně v zájmu  dělníků matriční  listiny  v mnoha případech  se vydávají bezplatně.
Z řečeného vysvítá, že   ze socialistické strany  vytýkané štolové požadavky  faráři našeho okresu mají  právní titul fase podle   konvence  místně užívané nebo  event.specielní  fasse zatímco   požadavek 
										pag.198
na zpětné  vrácení zaplacených štolových poplatků postrádá jakýkoli právní titul, navíc  z pravidla funkce  v jedno s obvyklou  bohoslužbou  nebyly  spojeny. časově. a byly spojeny se specielními, v patentu nepředpokládanými výkony  ., pročež  také vzhledem  k rozhodnutí  správního soudního dvora  ze 4. května 1893 č, 1597   strany vedoucí odpor mají být  odkázány na  právní cestu, neboť  kompetence  administrativních úřadů se vztahuje jen na zákon.,uctivě  podepsaní duchovní správci odmítají rozhodně ze socialistické strany jimi udělanou námitku nenáležitého  překročení  poplatkové  štoly , spatřují    v tom  zlomyslný záměr  necensurované agitace, skrze nějž s poukazem na  taxy udané ve staré měně  se pokoušejí lákat na zpětné zhodnocení, což je     jednání  podle § 197 tr.zák. §202 a  vznášení nejoddanější prosbu,
										pag. 199
slavné c.k. místodržitelství račiž nechat vydavatele a  rozšiřovatele oněch brožur a novinových článků v nichž se vyzývá k učinění opatření pro vrácení  zaplacených štolových poplatků ,  neboť v tom spočívá  výzva ke lstivému   předstírání a tím k podvodu, - na základě  § 9 a 10 tr.z.  obvinit a vůbec  katolické kněze  proti takovému socialistickému buřičství  účinně chrániti.
	liberecký vikariátní úřad v Rochlicích, 17. února 1897
Wenzel Kretschmer, okr.vikář Josef Rentzmann, P. Ignaz Heyne, P.Franz Vogel, Franz Hebeck, Josef  Danek, Joh. Bernard, farář. a d. 
										pag.200
				Štvaní okolo štoly
Noviny Arbeiter-Zeitung  dr. Viktora Adlera přinesly výzvu k dělníkům a ještě jejich „Freigeist“ v Liberci  v němž josefinská štolová taxa byla zveřejněna, poté v tisících exemplářích  rozšířena, a  vyzvala dělníky, aby to, co za štolu zaplatili navíc, měli by od farářů požadovat zpět. Následkem toho se objevilo mnoho dělníků na vídeňských farách a požadovali  vrácení přeplatku.
V Rychnově se objevili první, v jejich čele starokatolík Schöffel od Luka který dokonce  faráři Krupičkovi zaplacenou štolu žádal zpět. Já jsem  mluvil jen s ním, a ostatní  jsem odkázal na úřadujícího kaplana P. Mansfelda. Tak to šlo po 14 dní, opomenut nebyl nikdo, to znamená, že 
											pag. 201
pan farář je nemocen, neboť krátce před tímto případem měl zánět zubního lůžka. Jeden nechal u p P..Mansfelda dopis a tato okolnost jsem použil a jemu jsem  napsal  dopis, který byl poté uveřejněn ve Freigeistu. Krátký obsah, který ho chválil, přinesly poté Katolické listy. Po Vánocích vykonali jsme my kněží Frýdlantského, Libereckého a Jabloneckého  vikariátu všeobecnou rozpravu a tam nám bylo řečeno, že štolový patent ještě dnes má právní platnost. Zároveň byla nám naznačeno, abychom se my faráři drželi předpisů o štolových záležitostech  o Correspondenz Blattu atd.
Poté co jsem všechno důkladně prostudoval, nechal jsem po Novém roce  prohlásit,  „ příští neděli  jsem nechal prohlásit, že pan farář bude mluvit o štolové taxe, koho to zajímá, ať se dostaví, Třebaže jsem  byl oteklý, šel jsem na kazatelnu , kostel byl plný,  přišlo zejména hodně mužů.Krátký obsah je  otištěn v Katolických .listech. Snažil jsem se dokázat, že jsem v právu  a zvláště jsem řekl následující podle Katolických listů 
{následuje text v češtině}:Dejte knězi  plat , aby slušně  a přiměřeně mohl  být živ a my rádi se zřekneme štoly, která nás u  mnohých činí tak  nenáviděnými.Poukázal jsem i na  jiná vyznání, kde platí roční příspěvky  a mimo to značnější štolu..
Rodiče nedají  syna na dlouhá  a namáhavá studia aby potom na faře hlad trpěl .Mnohá matka  pláče radostí, když vidí syna svého  poprvé u oltáře, kdyby 
										pag. 203
však  věděla, co trpkého musí prodělat, plakala by bolestí..Zdejší lid je praktičtější.On zaopatří  synovi po kratším studiu lepší postavení, a nemusí se báti, že bude po krčmách tupen a haněn  a že proti němu  bude štváti.  A ku konci pravil: jsem  Tato věc netýká se  jen faráře,  nýbrž všech kterým na zachování  dobrých náboženských  poměrů záleží.
Na větší osadě nepostačím jeden kněz, on potřebuje pomocníky, kaplany,  S těmi se farář musí dle smlouvy  o štolu děliti a za malý poplatek je vydržovati.Ale z čeho? Snad ze svého nepatrného platu?Toť by zůstal každý raději na malé farce. Tedy opět jen ze štoly. Kdyby: ale osadníci  přestali platit obvyklé poplatky, byli kaplani nuceni faru opustit!  A který  kněz chtěl by býti  farářem na takové osadě? Tím dnem nastalo  na osadě utišení veliké- k tomu dodává redakce katolických listů.
Jen se nedati! {konec českého textu}
Od toho dne byl zase klid  jen dva nezaplatili  zápisné u křtu  a jeden tesař z Rádla chtěl  platit  za výkrop { na pohřbu} podle patentu .Tak se stalo 30. března 1897
						pag. 204
		Svatba podle štolového patentu
Při každé řeči o štolovém patentu jsem také řekl, jak vypadá svatba podle štolového patentu . Není zvonění zvonů, žádná ozdoba, , oltář-tam je koberec-ten přijde pryč, antipendium přijde pryč, není žádná modlitba atd.
Příští sobotu je svatba. Augustin Ullrich s Julií Havlovou. Na otázku kostelníka, jak chtějí být oddáni, ženich odpověděl:“Podle štolového patentu“. Jak shora řečeno, odstranil kostelník všechny ozdoby z oltáře  před jejich očima, a nato je P.Mansfeld  v přítmí(protože svíčky nehořely) oddal. a poté, co je svázal štolou, aniž by se pomodlil Otčenáš,nebo něco jiného, odešel od oltáře.Za sňatek nic nepožadoval.Poznamenávám, že tam byli v 7 hodin.
										pag. 205
{český text:}		Svatba na faře
Dne 27.dubna slavila zde  svoji svatbu Božena Bernardová dcera Josefa Bernarda, majitele válcového mlýna  v Podolí, okresního starosty a zemského poslance  s panem Rudolfem Natali, c.k. hejtmanem  z Mladé Boleslavi. 
V kostele bylo nepřehledný počet  lidstva – asi 1600- a zpěvácký spolek Liederkranz zapěl  dva krásné sbory. Nevěsta je neteř faráře Jana Bernarda . Všichni nejvýš uspokojeni odjížděli do své domoviny.  { konec českého textu }

			Obecní volby v Rychnově
Dne 21. a 22. dubna  1897 konané obecní volby skončily  úplným vítězstvím  bílé strany , rudá strana která dosud byla vítězem ve 3 volebním sboru , ve 2. a 1. volebním sboru  se voleb úplně zdržela. Proti volbě byl podán rekurs.
			
								pag. 206
			Poplatek za noční stráž
Starostou  Vincenzem  Peukertem po 8 let požadovaná noční stráž byla odkázán místodržitelstvím na placení z náboženského fondu
 C.K. Místodržitelství						Č.30856
C.k. okresní hejtmanství přes. 13.dubna 1897,Jablonec n.N.
	Pan c.k. okresní hejtman 
Vyřizujíce zprávu z 12. prosince 1896 č. 19608 ve srozumění s biskupskou konsistoří  v Litoměřicích o   zakročení  faráře P. Johanna Bernarda  v Rychnově  o převzatí  obecním úřadem v Rychnově    tamní faře předepsaného poplatku za  noční stráž   a  osvětlení  za dobu od 1. ledna 1888 do 31. prosince 1895  ročně 1 zl. 40 kr,  celkem 11 zl.20 kr. přenést na náboženský fond
 C.k.  bernímu  úřadu  v Jablonci se dává zároveň pokyn, aby  současnému faráři tento obnos  jedenáct (11) zlatých 20 kr jako  dodatek ke kongrue  pro shorařečenou periodu proti kvitanci  jednou provždy  vyplatit z náboženského fondu..
O tom jest  uvědomit jmenovaného faráře  s výzvou,  aby předložil potvrzení  obecního  úřadu o   zaplacení  uvedené přirážky za uplynulou periodu 
											pag. 207
Přílohy ke zprávě se vracejí zpět-
	Praha, 31. května 1898
 Za místodržitele:  Hoffmann

        Č. 	. 13032
   Důstojnému farnímu úřadu v Rychnově
Na vědomí. Opis   proti návratce.  celého spisu
Jablonec,  n.N.,17.5. 1897
			c.k. okresní hejtman Rapprich

		Oltář neposkvrněného početí
Karolina Melicharová z Rychnova věnovala  15 zl. na dva svícny  .V roce 1896  darovala rodina  Rösler  na Hranici (an der Gränze)  jakož i jiní dobrodinci  4 páry svícnů v ceně 4*14= 56 zl., slovy padesát šest zlatých 
Paní Rauhová  manželka  ředitele měšťanské školy  darovala kostelu  pár  červených komží pro ministranty  v ceně 9 zl.
Dobrodinky z Kokonína  Klara Schmiedová , Anne Hilgerová, Barbara Wabersichová	
											pag. 207a
		Seznam darů na opatření kostelních koberců 
		pro kostel v Rychnově ,sebraných paní Johannou 
               Hofrichterovou,paní Annou Stützovoua paní Marií Kletschkovou
jméno	z	kr.	jméno	zl	kr	
p.farář P.Joh.Bernard
 Anna Stütz	3
5	-	Amalie Maschke
Barbara Schöffel	
	50
50	
Clara Peukert	2	-	Marie Hofrichter	1	-	
Emma Peukert	2		Helene Ullrich čp. 196		30	
Berta Lucke	2		M.A.Sprenger		50	
Amalie Ullrich		50	Johanna Hofrichter	3		
paní Hoffmann	1		Emma Pilz   a			
paní Lang č. 345		50	Johanna Schöffel	5		
Barbara Seiboth	1		Agnes Benda		30	
Mariana Seiboth		50	Barbara Kittel		50	
Theresia Maschke		50	paní Schöffel, čp.58		50	
Anna Podlipnie		50	Antonie Peukert		50	
Wilhelmina Peukert	1		Josefa Melichar		30	
Emile Lang čp. 20	2		Amalie Melichar		20	
Anna Lindner 	2		Marie Müller		20	
Josefa Preissler 	1		pan Eduard Lindner	1		
Clara Henlein	1		Anna Maschke čp. 404		50	
Marie Preissler	1		Karolina Preissler		50	
Amalie Pickard		20	Anna Hollmann		20	
pan Karl Wenzel	1		Martha Maschke	2		
Marianna Preissler	1		Anna Prade		50	
Marianna Hofrichter	1		Sofie Czerwinka	1		
Franziska Maschke		80	paní Rillich	1		
paní N.Neumann , čp. 474	1		Marie Kletschka	2		
paní N.Kraus, čp. 250		40	Marie Peukert	1		
Mathilde Wenzel		50	Lotti Haken		50	
Agnes Wenzel		50	Marie Peukert čp.53		50	
Marianna Ullrich	1		Barbara Peukert	1		
	33	90		25	00	
			      . 	pag	207b	
Karolina Schöffel		50	Clara Ullrich		50	
Marie Leffler		50	pan Franz Maschke		25	
Karolina Beuer čp. 334	1		Antonie Peukert		50	
Anna Pietsch čp. 460	1		Julie Kundlatsch		50	
paní N. Michel		20	Clara Zappe		30	
pekařka Maschke		50	sl. Johanna Pfeifer		30	
paní Hübner		50	Carolina Schöffel		50	
Karolina Schmied		20	Julie Schlafmann	1		
Clara Wenzel		50	Barbara Schöffel,Pulečný.		50	
pan J-Goldberger  MUDr	2		Juliana Massopust		50	
pan Preissler		20	Karolina Peukert		50	
pan Jäger		20	Johanna Schmidt		50	
pan Massopust		40	Anna Peukert		20	
Barbara Pietsch		50	Karolina Schöffel čp. 6		50	
pan Seiboth, sedlák		50	paní dr. Gammringer	2		
Anna Ullrich, čp. 118	1			8	55	
Franziska Hoffmann		50				
Anna Preissler		50	  celkem	85	15	
Amalia Seiboth		40	Johanna Hofrichter		45	
Antonie Ullrich		50	   dohromady 	85	60
	
Marie Ullrich		20				
pan Wilhelm Appelt		50				
Elisabeth Seidl		20				
paní Falkenauer		20				
paní Peukert		10				
Karolina Drabke		20				
pan Sense	1					
Marie Sedlak	1					
paní Nowotny –řeznice	1					
paní Glaser-pekařka		50				
pan Karl Ullrich		50				
Anna Puttik		20				
Anna Peukert		50				
	17	70				
											pag. 208
		Pulečný- vyučování náboženství
								Č.2531/ BSR
		Důstojnému farnímu úřadu  Rychnov
Vysoká c.k. zemská školní rada  vys. výnosem ze 17.9. č. 28714  ve srozuměním s důst. biskupskou konsistoří  v Litoměřicích  schválila, aby katolické náboženství  v 1 a 2. třídě  tamní obecné školy po dobu potřeby zástupně vyučoval řídící učitel Anton Ohme po 2 hodinách týdně  za církevního dozoru . 
O tom se dává vědomost  důst.  farnímu úřadu  k případnému dalšímu  jednání 
		C.k.okresní školní rada Jablonec, 1. října 1897
					předseda : Rapprich, v.r.
Tento výnos se týká  trojtřídní školy  v Pulečném.
											pag. 209
			Svobodná konference v Rychnově
Dne 29. září 1897  na kaplanův svátek se konala v Rychnově  svobodná konference jíž se zúčastnili tito kněží:
čestný kanovník a vikář Kretschmer, Johann Bernard, Rychnov, Johann Hulek, nově ustavený farář  z Lomnice, farář Josef Dumek z Jeřmanic, katecheta Klinger, kaplani Svoboda  a Zundálek z Hodkovic, Hyšperský z Č.Dubu,  P. Franz z Vratislavic, novosvěcenec P. Bergmann a kaplani z Rychnova Cvejn a Mansfeld P. Žundálek  měl dvě přednášky o spolkových záležitostech a o pojištění farářů, Předsedal  domácí farář P. Bernard.
Na církevní a růžencový svátek  kázal 1897  Johann Schlenz, katecheta z Liberce, jeho kázání  sklidila  mimořádnou  pochvalu. Dívka Neumannová  mu darovala nádhernou kytici.
											pag. 210
			Dary na křížovou cestu
Slečna Sense Karolina,. dcera mlynáře z Rychnova č.29 darovala 
5. října              180 zl
14. listopadu     150 zl., dohromady 330 zl, slovy třistatřicet zlatých a slíbila dalších 70 zl.
Klara Waller ze Sv.Kříže   dala 1 zl,  Karolina Sense  dala dnes 4. ledna 1897 40 zl., celkem  370 zl. , dále 30 zl.= suma 400 zl., slovy čtyřista zlatých
Franziska Rau, manž. ředitele měšť. školy …..1 zl
Agnes Preisler, Pulečný			1
Adelheid Maschke č.107			1
Barbara Wawersich, Kokonín 139		1
Anna Scheible, Kokonín			 0,50
Anna Herrein , Rychnov			1 zl
	pag. 211
Augustin Masopust, Pulečný			2,-zl
Johanna Barolim, manž .drážního hlídače   	1
Katharina Lang. Rychnov			2
Anna Pietsch, Pulečný (Kopanina)		-, 50
Helena Schmied, Rychnov 129		1, 40
Marie Ullrich					1, 50
Karolina Lang, Pulečný 71			4
Maria Schwarz, Rychnov			1
Elizabeth Hübner Rychnov 152		1
Franz Rösler, Rychnov 69			5
Maria A.Seiboth, Rachnov			1
Rösler (stará maminka) z Hranice		5
Amalia Waller Rychnov			1
Augustin Hübner a babička, Rychnov 162	1, 50
Barbara Peukert, Rychnov č. 54		4
Barbara Görner Rychnov-Hranice 410	2
Barbara Masopust Pulečný 63		0, 50
Marie Anna Lang, Pulečný 71		1
Barbara Maschke Rychnov 378		1
Marie Preisler Pulečný 			0, 50
Ochotnický spolek Rychnov		          10
Karolina Preisler , provd. Schöffel,Rych.38	0, 50
Franziska Schöffel  Rychnov			0, 50
Anna Lindner, Rychnov		           25
Karolina Schmied ,Pulečný- sbírka                 178, 40
								pag. 212-prázdná stránka